4. Účast veřejnosti 

Návrh “Kodexu” neobsahuje samostatnou část, zaměřující se přímo na problematiku účasti veřejnosti na rozhodování. Účast veřejnosti je uvedena jako jeden ze základních principů práva životního prostředí v kapitole č.  III. návrhu  Nejvíce se této otázky týká kapitola č. VII. – Povolování v ochraně životního prostředí. Zde se mj. uvádí, že řízení ve věcech ochrany životního prostředí mají být veřejná, což má být zajištěno svobodným přístupem veřejnosti ke všem informacím o řízeních (a jejich aktivním zveřejňováním ze strany úřadů) a “poskytnutím postavení účastníka řízení nevládním organizacím”. Dále  se dílčími aspekty účasti veřejnosti zabývají rovněž kapitoly č.  IV. (Environmentální plánování – viz níže), X. (Přezkoumávání správních rozhodnutí nezávislými tribunály) a  XIII. (Přístup k informacím o životním prostředí). Podrobnější návrh  úpravy podmínek a postavení nevládních organizací ve správních řízeních není v rámci “Kodexu” zatím k dispozici.

Obecně je  z hlediska nevládních organizací účast veřejnosti samozřejmě klíčovou oblastí právní úpravy ochrany  životního prostředí. Jak pravděpodobně víte, v současné době  platný právní řádu umožňuje několik různých forem účasti veřejnosti na rozhodování a dalších činnostech úřadů, významných z hlediska životního prostředí. Úprava provedena několika různými právními předpisy (zejm. zákon o ochraně přírody a krajiny, zákon o posuzování vlivů na životní prostředí, stavební zákon,  zákon o vodách) a není jednotná pro celou oblast ochrany životního prostředí. Pro účast veřejnosti mají  velký význam i další právní předpisy, které nepatří přímo do oblasti do práva životního prostředí – na prvním místě správní řád. Možnosti účasti veřejnosti samozřejmě souvisejí s úpravou dalších oblastí – zejména s právem  na informace a na soudní ochranu.

Ač neexistuje jednotná úprava, lze vcelku jednoznačně rozlišit dvě základní  formy účasti veřejnosti:
1. “Konzultativní účast”.  Typickými  příklady jsou účast v procesu EIA a na pořizování územních plánu (příp. dalších plánovacích dokumentů). Typické pro tuto formu účasti je, že na jedné straně umožňuje vesměs širokému okruhu subjektů ( resp. často každému) právo na informace o připravovaných záměrech a právo na uplatnění připomínek;  na druhé straně nedává možnost efektivně a úspěšně se bránit proti nesprávnému, resp. nezákonnému výsledku celého procesu.

2. “Plnoprávná účast”. Jde především o možnost účasti v “povolovacích” správních řízeních (řízení podle stavebního a  horního zákona,  zákona o ochraně přírody, o vodách, ovzduší atd.), případně o možnost podat návrh na soudní přezkum úředního rozhodnutí ve věcech ochrany životního prostředí. Tuto možnost zákony obecně (jak v ČR, tak v zahraničí) přiznávají pouze určitému (různě  vymezenému) okruhu subjektů; na druhé straně je spojena s alespoň teoretickou možností efektivní obrany proti nesprávným a nezákonným rozhodnutím, poškozujícím životní prostředí.

Domníváme se, že obě z výše uvedených forem mají v právu ochrany životního prostředí své nezastupitelné míso; pro některé oblasti je vhodnější první, pro jiné druhá z nich. Považujeme však za nutné upozornit na skutečnost, že v českém právu se v poslední době objevují tendence k jednoznačné preferenci “konzultativní” formy a k omezení účasti “plnoprávné”. Příkladem může být návrh nového správního řádu, věcný záměr nového stavebního zákona či výsledná podoba nového zákona o posuzování vlivů na životní prostředí.

I. Obecné hodnocení možností účasti veřejnosti podle stávající právní úpravy

1. Jaké z následujících forem účasti na správě věcí veřejných  se vaše organizace účastnila ?

a) připomínky k dokumentaci EIA, účast na veřejném projednání EIA
veřejné projednání EIA, SEA

b) připomínky k územně plánovací dokumentaci, účast na veřejném projednávání konceptu územního plánu

c) účast ve správním řízení vedeném orgány ochrany jednotlivých složek životního prostředí (o vydání tzv. souhlasu  dotčených orgánů státní správy)

d) účast ve správním řízení o umisťování a povolování staveb a činností (podle stavebního, horního, vodního  zákona  apod.)       

e) soudní přezkum rozhodnutí správních úřadů (správní žaloba, případně ústavní stížnost)

f) místní referendum

g) jiné (vypište prosím jaké)
vedení procesu projednání různých koncepcí s veřejností (Generel zeleně, Koncepce životního prostředí, Program rozvoje kraje, rozvojové strategie venkovských mikroregionů)

CpKP se téměř výhradně věnuje prvnímu uvedenému (konzultattivnímu) typu ) )časti veřejnosti na rozhodování, zejména v pozici moderátora celého procesu, pokud možno nezávislého na dalších zainteresovaných skupinách a pokud možno neprezentujícího vlastní stanovisko k projednávané otázce. Svojí roli vidíme zejména v posilování těch slabších účastníků procesu, aby se ho mohli snadno a efektivně účastnit. 

Touto zkušeností proto budou pravděpodobně ovlivněné i odpovědi na následující otázky. 
2. Jak hodnotíte efektivitu  výše uvedených  forem účasti veřejnosti  z hlediska  ochrany životního prostředí ? Uveďte  v pořadí podle toho, které považujete za nejúčinnější (nebo připište čísla k výčtu v předchozí otázce). Pořadí prosím stručně odůvodněte. 
 
Nejefektivnější a+b, potom efektivita klesá směrem k f) – považuju za nejméně efektivní (zejména vzhledem k vynaloženým nákladům) 

Ideální je pokud jsou určité limity stanoveny už v územním plánu, to však vyžaduje, aby místní lidi (nevládky) měli poměrně jasně stanoveno, co chtějí a jak to má asi vypadat a aby byl celý proces veden tak, že jejich návrhy najdou cestu do výsledného plánu. 

E.I.A má mnoho možností jak mobilizovat místní komunitu. 

Správní řízení je často už poslední instance řešení otevřeného střetu, která někdy jen zbytečně diskredituje ochranu ŽP před  širšími masami. Osobně vidím smysl právě v „ozeleňování“ myšlení těchto mas, než  v boji proti jednotlivostem, nicméně příklady táhnou a nejvíc jsou vidět obvykle tyhle příklady. 

3. Ve kterých případech mají podle Vašeho názoru lidé, dotčení škodlivými důsledky povolovaných staveb, činností atd., resp. veřejnost vůbec, nedostatečné  možnosti hájit svá práva a životní prostředí ? 

Myslím, že spíš o techniky  - např. informování (úřední deska a podobná zvěrstva) než oblasti, neexistují integrované registry a povinnost informovat aktivně dotčené. 

Nevím jeslti existuje nějaký obecný právní mechanismus jak určit dotčenou osobu – pokud ne, asi by mohl být součástí obecné části Kodexu ŽP. 

Zaměřil bych se na implementaci Aarhusu, (čl. 5, 6, 7).  

4.a.  Která ustanovení současné právní úpravy účasti veřejnosti je podle vašeho názoru nezbytné zachovat? 

Účast ve správních řízeních a územním plánování, osobně bych doplnil o ustanovení, že změna územního plánu se připouští, že byli písemně osloveny všechny fyzické osoby jichž se změna přímo týká (lhůta k vyjádření stačí podle mě 21 – 30 dní).

Povinnost konzultací podle E.I.A a SEA. 

4. b. Jaké formy účasti veřejnosti podle vašeho názoru v českém právu životního prostředí nejvíce schází a proč? 

Viz otázka 3.
Znovu zdůrazňuji Aarhus.  

II. Zajištění informovanosti o zásazích do životního prostředí

1. Mají podle vašich zkušeností občané dostatečné možnosti získávat informace o připravovaných zásazích do životního prostředí a souvisejících správních řízeních?

									NE

2. Jaká je  podle vašeho názoru nejúčinnější forma informování veřejnosti o těchto zásazích a řízeních? (prosím zaškrtněte, případně očíslujte podle důležitosti) 
a)	osobní informace od pracovníků úřadu
b)	úřední deska
c)	obecní tisk
d)	místní rozhlas
e)	využívání formálních možností daných zákony o právu na informace a dalšími předpisy (§ 70 zákona č. 114/1992 Sb.)
f)	informační činnost nevládních organizací
g)	informační deska na místě (přístupové cestě) chystaného záměru 
h)	jiná forma (prosím vypište jaká)

Asi podle hlediska:
1.	jde o velké množství informovaných osob – potom jsou efektivní c), d), g) jiné – letáky, dopisy dotčeným, výstava apod. (ovšem tohle může být informační činnost NNO)
2.	jde o kvalitu informace – a) + f) h) jiné viz výše – ad hoc zpravodaj apod.

3. Jakými způsoby získáváte informace o zahajovaných řízeních nejčastěji vy (vaše sdružení)?

Drby, noviny, spřátelení úředníci, městské informační plátky 

4. Má vaše občanské sdružení podánu žádost podle § 70 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny

								NE

Pokud ANO, jste spokojeni s tím, jakým způsobem vás úřady informují o zahajovaných správních řízeních?  

a)	naprosto
b)	v podstatě ano, dochází jen k drobným pochybením
c)	nejsme příliš spokojeni, úřady se často dopouštějí chyb 
d)	domníváme se, že úřady svou informační povinnost záměrně ignorují
e)	úřady o své informační povinnosti pravděpodobně vůbec nevědí
f)	jiná odpověď:

Měla by se nějak změnit stávající právní úprava v oblasti informování o zahajovaných správních řízeních?

ANO

 Pokud ANO, jak? 

Aarhus čl. 5, závazný obecný nástroj pro adresné oslovení dotčených a zainteresovaných (což je skoro nadlidský úkol), závazný systém pro zveřejnění všech připomínek a zveřejnění způsobu jejich vyrovnání s argumentací

5. Je podle  vašeho názoru  dostatečně zajištěno právo veřejnosti na přístup k informacím, obsaženým v úředních spisech? 

								NE

Pokud NE v čem podle vašeho názoru spočívají hlavní  nedostatky?

Nevztahuje se na materiály v přípravě, takže k připravovaným záměrům, ať už koncepcím, návrhům usnesení apod. se nikdo nedostane. A dále c), možná a) ve vztahu k dříve uvedenému. 

a)	nedostatečná a nejasná právní úprava
b)	neochota úředníků dodržovat zákony
c)	nedostatečná obeznámenost veřejnosti s rozsahem práva na informace
d)	technické potíže úřadů
e)	jiné příčiny (prosím vypište) 

6.  Jsou  úřady podle vašich zkušeností ochotny pořizovat  ze spisů kopie?

a)	ano, každému kdo o to požádá
b)	ano, ale pouze účastníkům řízení
c)	pouze v některých případech – podle uvážení úředníka
d)	ne, ani účastníkům řízení (trvají na tom, že  účastníci mají právo pořizovat si opisy a výpisy)
e)	jiná odpověď

Podrobnější komentář:

Nemám mnoho zkušeností s vyžadováním informací.  

III. Účast veřejnosti ve  správních řízeních, ovlivňujících životní prostředí a soudní přezkum
  
1. Setkali jste se někdy s následujícími postupy správních úřadů: 

a) nezahájení správního řízení v případě, že k tomu byly ze zákona povinny?
b) odmítnutí přiznání účastníka řízení občanskému řízení, které splnilo zákonem stanovené podmínky pro účastenství?
c) nezákonné vyloučení účastníka z řízení
d) neumožnění seznámit se se všemi podklady pro rozhodnutí (utajení či odmítnutí dokumentů ze spisu)
e) nedoručování důležitých písemností X
f) nedostatečná lhůta pro vyjádření stanovisek a připomínek
g) odmítání přijetí (zaprotokolování) některých připomínek a námitek (”vy se smíte vyjadřovat jen k ochraně životního prostředí!”)
h) nezabývání se argumenty účastníků (nedostatečné odůvodnění  rozhodnutí) X
i) nezákonné odmítnutí odvolání (např. pro ”předčasnost”)
j) nečinnost správního úřadu 
k) jiná forma úředních obstrukcí  (prosím popište)

Pokud jste se s některými z uvedených postupů setkali  opakovaně, označte  prosím tyto případy ”x”. 

Podrobnější komentáře: 
Ovšem vesměs z doslechu. CpKP se obvykle neúčastní správních řízení ať už podle 114 nebo z jiných důvodů. Viz výše popis východiska. – otázka č. I.1

2. Představuje podle vašeho názoru ústní jednání významný přínos pro kvalitu správního řízení a možnost obhajoby veřejných zájmů?

ANO				

Pokud ANO, proč ?
Mnoho lidí obtížně formuluje svoje názory písemně, ač je mají důkladně argumentačně i zkušenostně podložené. Musí být k dispozici obě možnosti. 

3. Měla by podle vašeho názoru být ústní jednání veřejná? 

a)	ano
b)	ne
c)	jen některá (vypište jaká)

4. Souhlasili byste s uzákoněním tzv. ”žaloby ve veřejném zájmu” v oblasti práva životního prostředí? 

ANO								

Pokud ANO, kdo by měl podle vašeho názoru být oprávněn takovouto žalobu podat (označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte)

a)	Nejvyšší státní zástupce
b)	Veřejný ochránce práv
c)	vedoucí ústředních státních orgánů (ve své působnosti)
d)	obce (ve věcech týkajících se jejich území)
e)	účastníci správních řízení
f)	nevládní organizace (v oblastech svého působení)
g)	všechny fyzické a právnické osoby
h)	jiné subjekty (které?)

Podrobnější komentář (např. za jakých podmínek by měly mít výše uvedené subjekty právo žalobu ve veřejném zájmu podat ?)

Asi by to chtělo alespoň pokus o vymezení veřejného zájmu, nebo částečné uznání precedentů pro jeho vymezení. Obojí by při současném stavu legislativního procesu a mizérii mezi českými soudci však mohlo způsobit zásadní problém. 

Námět na projekt pro EPS? Aby se pokusilo formulovat nezávislý návrh. 
Slováci prý něco zkusili s principem partnerství pro plánování strukturálních fondů EU. 

IV.
Seznámili jste se s návrhem právní úpravy účasti veřejnosti v návrhu věcného záměru “Kodexu”? Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte.

Bohužel jsem ještě neměl čas. Budu-li ho mít, aby to bylo ještě relevantní nevím. 

Další komentáře, poznámky, nápady?

Případné dotazy odpovím na:

Petr.pelcl@cpkp.cz
019-732 9558
0732 511 242

Zdraví 
Petr Pelcl
CpKP