1. ”Prosazování” v právu životního prostředí

Návrh věcného záměru  “Kodexu” z dubna loňského roku obsahuje VIII. kapitolu s názvem “Prosazování”.  Tato kapitola obsahuje především návrhy  úpravy různých typů pravomocí příslušných úřadů  při bezprostředních zásazích či jiných praktických činnostech, směřujících k přímé ochraně jednotlivých složek životního prostředí.  Lze je rozdělit do dvou základních  skupin: 
1) Pravomoci k opatřením v případech hrozícího nebezpečí poškození  životního prostředí  nebo v situaci, kdy k poškození již došlo.  Zde se jedná o tyto typy nástrojů: 
— předběžná opatření, 
— bezprostřední zásahy, 
— omezení či zastavení škodlivé činnosti,
— ukládání nápravných opatření 
— ukládání sankcí
— exekuce (výkon úředních rozhodnutí) 

2) Pravomoci k výkonu dozoru nad dodržováním povinností k ochraně životního prostředí (bez toho, že by došlo k poškození životního prostředí), případně k provádění dalších preventivních opatření. 

Kromě úpravy zásahů příslušných úřadu byla  do návrhu kapitoly “prosazování” zařazena i  úprava
— povinností provozovatelů potenciálně škodlivých činností monitorovat jejich vlivy na životní prostředí a
— způsobů odstraňování ekologické újmy. 

Ve všech uvedených případech se tedy jedná o úpravu vztahů mezi příslušnými orgány ochrany životního prostředí a osobami, jejichž činnost životní prostředí (fakticky či potenciálně) ovlivňuje, případně poškozuje. Veškeré výše zmíněné nástroje “prosazování” jsou v určitých formách obsaženy i v platném  právním   řádu (právu životního prostředí).  Otázky  pod bodem I. této části směřují proto k tomu, jestli tyto prostředky plní svou funkci dobře a jestliže ne, proč a jak je změnit. 

Kromě toho je dále  možné zabývat se dalším možným významem pojmu “Prosazování” (práva životního prostředí), s nímž autoři návrhu “Kodexu” prozatím nepočítají a  který  vychází z chápání životního prostředí jako nejen veřejného statku (společenské hodnoty), ale také jako subjektivního práva. “Prosazováním” je v tomto smyslu možné rozumět souhrn možností (právních prostředků), kterými se jednotlivec může svého práva na příznivé životní prostředí domáhat.  Zároveň tím samozřejmě může napomáhat i “prosazování” práva životního prostředí jako takového, resp. dodržování  zákonnosti v této oblasti. Jedná se konkrétně např. o nástroje typu účasti ve správních řízeních, týkajících se životního prostředí, práva na soudní přezkum, svémoci.
Těmto záležitostem jsou věnovány otázky pod bodem II. této části (samozřejmě se jim věnují i následující kapitoly). 

I.	Funkčnost existujících nástrojů

1)	Jaké jsou podle vás nejdůležitější  problémy  při prosazování práva životního prostředí formou ukládání  pokut, omezení či zastavení činnosti, bezprostředního zásahu příslušného orgánu? Prosím vypište jednotlivé problémy, případně celkově zhodnoťte efektivitu těchto nástrojů  a uveďte příklady.
Možnosti sankcionovat porušení zákonů nejsou dostatečně využívány. zejména na úrovni nižších stupňů orgánů státní správy. Přitom i v těchto případech – MěÚ, OÚ, se jedná i o výchovný prostředek vůči veřejnosti a finanční příjem, popř. možnosti dalších uplatnění náhrady škod. V případech ukládání pokud ze strany ČIŽP a OkU jsou voleny většinou  varianty minimálních pokud“ aby se neřeklo“ a to ještě zejména  při podání podnětu, kdy podavatel čeká na výsledek. Na okrese České Budějovice nefunguje stráž OP, takže ani z tohoto hlediska není využíváno blokových pokut.  Institut zastavení činnosti není v ochraně  přírody téměř využíván ani ze strany ČIŽP, OkÚ a z důvodu nefunkčnosti stráže OP ani z této strany. Přitom je to jedna z možností , která spolu s bezprostředním zásahem orgánu může „zachránit biologické hodnoty“ Konkrétní poslední případ  výstavba golfového hřiště na Hluboké nad Vltavou a těžba vltavínů v PP Besednické vltavíny. Ani v jednom případě nedošlo z podnětu OS k zastavení činnosti!

2)	Vidíte nějaký problém v tom, že se ve výše (ad 1) uvedených formách “prosazování” jedná (podle platné právní úpravy) vždy o vztah pouze  mezi orgánem ochrany životního prostředí a osobou, která na životní prostředí nějak působí? 

ANO									NE

Pokud ano, v čem podle Vás tento problém spočívá?, 
Možnost veřejné kontroly, účasti OS při nápravných opatřeních, zveřejnění, výchovný efekz

3)	Domníváte se (či máte vlastní praktické zkušenosti s tím), že je životní prostředí  v některých případech  poškozováno, aniž by kompetentní orgány byly schopny účinně zasáhnout ? 

ANO									NE

Pokud ano, jde podle vás o

a)	ojedinělé výjimky
b)	situaci častou, avšak nikoli převažující
c)	situaci, která nastává v přibližně polovině Vám známých případů
d)	převažující stav, z něhož však existují výjimky
e)	naprosto běžný a pravidelný jev
f)	jiná odpověď, případně doplnění předchozích

4)  Bývá podle Vašeho názoru (Vašich zkušeností) životní prostředí poškozováno přímo  za nečinného přihlížení nebo dokonce spolupráce orgánů, které by je měly chránit? 

ANO									NE

Pokud ano, setkali jste se podle Vašeho názoru s některými z následujících postupů (prosím označte):

a)	vydávání souhlasných stanovisek v rozporu se zákonem
b)	 chybějící anebo jen formální kontrola plnění povinností
c)	 nezahájení správního řízení 
d)	“spolupráce” státního orgánu s poškozovatelem na obejití požadavků právních předpisů
e)	jiné způsoby (prosím uveďte jaké):
přímé ovlivňování orgánů státní správy samosprávou
podpora podnikatelských zájmů
mocenskopolitické ovlivňování státní správy

5) Pokud podle Vašeho názoru státní orgány neplní řádně své povinnosti při “prosazování ochrany životního prostředí”, čím je to podle Vás způsobeno? (Označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte):

a)	nedostatky v právní úpravě (nedostatečné pravomoci)
b)	nedostatečné materiální  vybavení úřadů
c)	nízké odborné kvality úředníků
d)	neochota úřadů a úředníků vstupovat do konfliktních situací
e)	politický nátlak
f)	korupce
g)	jiná odpověď, případně doplnění předchozích

II.	Nové nástroje

1)	Ve kterých případech mají podle vašeho názoru lidé, dotčení škodlivými důsledky povolovaných staveb, činností atd., resp. veřejnost vůbec, nedostatečnou možnost hájit (prosadit) svá práva a právo na příznivé životní prostředí? 
Nejsou zákonnými účastníky správních a ostatních řízení. Není měřitelná způsobená škoda na ŽP. Absence ceníků k ohodnocování způsobených škod..  Není zájem orgánů samosprávy hájit zájmy voličů. Dostatečně není  vyložen pojem veřejného zájmu, způsobená škoda  nejen vlastníkovi. Neochota  orgánů státní správy zabývat se připomínkami veřejnosti,  paušální vyřizování peticí a stížností.

2) Co by podle Vašeho názoru  pomohlo k lepšímu prosazování práva na příznivé životní prostředí  (Označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte, případně rozveďte svůj názor podrobněji):

a)	Možnost zahájení řízení o uložení sankce za poškození životního prostředí na návrh kohokoli s tím, že navrhovatel by měl postavení účastníka řízení

b)	Změna trestního zákona (rozšíření skutkové podstaty zneužití pravomoci veřejného činitele i na případy, kdy pracovník příslušného orgánu úmyslně či z nedbalosti neposkytne ochranu právu na příznivé životní prostředí)

c)	Možnost občanů navrhnout v případech uvedených ad b)  pracovněprávní (či jiný obdobný) postih, pokutu za přestupek atd. a účastnit se řízení o jeho uložení

d)	Možnost navrhnout odebrání oprávnění autorizované osobě (soudní znalec, posudkář…)

e)	Rozšíření okruhu procesních práv účastníka správního řízení, jejichž porušení je důvodem zrušení vydaného rozhodnutí (stanoviska)

f)	Rozšíření či konkretizace skutkové podstaty ohrožení životního prostředí (uveďte příklady)

g)	Zřízení veřejně přístupného rejstříku sankcí uložených za poškozování životního prostředí?

h)	Závislost  výše sankce krom rozsahu škody (ohrožení) i na (faktickém či potenciálním)  prospěchu z nezákonné činnosti, nebo na obratu či velikosti společnosti?

i)	Možnost přímo postihovat za škody způsobené na životním prostředí kromě právnických osob  i jejich výkonné vedení (management) bez nutnosti prokazování přímého zavinění (s možností zbavit se odpovědnosti jednoznačným  prokázáním  odpovědnosti  konkrétního podřízeného  pracovníka (pracovníků) – v tom případě  uplatnění sankce vůči těmto pracovníkům (v podstatě presumpce viny vedení společnosti)

j)	Možnost uložit zákaz výkonu určitého povolání (vedení společnosti s určitým předmětem činnosti) lidem, kteří v dané oblasti vícekrát porušili zákon

k)	jiná opatření (uveďte prosím jaká)

3)	Domníváte se, že by prosazování práva životního prostředí (resp. práva na příznivé životní prostředí – dále jen “prosazování”) mělo být spíše úkolem příslušných orgánů státu, nebo spíše právem a zároveň odpovědností těch, kteří jsou stavem životního prostředí bezprostředně dotčeni, tj. jednotlivců a jejich sdružení? Označte prosím, s která z níže uvedených možností nejvíce odpovídá Vašemu přesvědčení, případně rozveďte.

a)	prosazování by měl zajišťovat výlučně stát prostřednictvím kompetentních orgánů; jednotlivci by měli mít pouze právo hájit svá soukromá práva (např. vlastnické)

b)	stát by měl mít výlučnou kompetenci k prosazování tam, kde se jedná o záležitosti obecného zájmu; jednotlivci a jejich sdružení by měli mít právní prostředky k prosazování  tam, kde jde o jejich bezprostřední životní prostředí

c)	primární odpovědnost za prosazování by měly mít obce a města, ústřední státní orgány jen v případech celostátního významu; jednotlivci a jejich sdružení by měli mít možnost účastnit se na prosazování  v případech, kdy se jedná o záměry na území jejich obce 

d)	prosazování by měly zajišťovat orgány státu na různých úrovních (podle typu případu) s tím, že lidé přímo dotčení ve svých právech (věcných i týkajících se životních podmínek) a občanská sdružení, jejichž cílem je ochrana životního prostředí by měli mít možnost účastnit se všech správních řízení, které se dané věci týkají; ostatní veřejnost by měla mít právo na informace a právo vyjádřit svůj názor

e)	státní orgány by měly z úřední povinnosti zajišťovat prosazování jen v případech  nejzávažnějších zásahů do životního prostředí. V ostatních případech by toto právo mělo příslušet jednak obcím, jednak by orgány ochrany životního prostředí měly přistoupit k prosazování  na základě podnětů kterékoli fyzické či právnické osoby. 

f)	Máte jiný názor (prosím rozveďte)
Větší zastoupení  OS v poradních orgánech.

4) Jak z hlediska Vaší odpovědi na předchozí otázku obecně hodnotíte současnou právní úpravu ochrany životního prostředí?

Ideální stav naznačený  v popisu bodu d. Má sice legislativní oporu, ale je nedostatečně využíván. Naproti tomu je zneužívána pravomoc ze strany obcí a měst v duchu výše zmíněné vazby státní správy a samosprávy. Tento nešvar se začíná jevit i na úrovni krajů.

III.

Seznámili jste se s návrhem právní úpravy prosazování v návrhu věcného záměru”Kodexu”? (jaká verze?) Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte?

Dílčí právní normy mohou být operativnější. Vize Kodexu  je v současných společensko politických podmínkách spíše nerálná, neboť budou vystupovat priority.

Další komentáře, poznámky, nápady

2. Posuzování vlivů na životní prostředí - EIA

Návrh  kodexu původně obsahoval kapitolu věnovanou posuzování vlivů na životní prostředí (EIA). Částečně zřejmě po kritice, které byla tato část podrobena, se v poslední verzi Kodexu již  neobjevila. Přesto bychom rádi i k úpravě procesu  EIA získali Vaše názory, protože systematicky patří do obecné části práva ochrany životního prostředí a také proto, že od ledna 2002 vstoupil v účinnost nový  zákon č. 100/2001 Sb., který upravuje posuzování vlivů činností technologií a staveb, a to včetně mezistátního posuzování. Hodnocení vlivů koncepcí stále řeší § 14 zákona č. 244/1992 Sb. Nový zákon EIA sice přinesl podle našeho názoru některá zlepšení, některé důležité problémy však opět neřeší a v některých částech bude znamenat zřejmě i zhoršení úpravy proti dosavadnímu stavu. V této části dotazníku bychom proto  rádi shromáždili Vaše  poznatky týkající se starého zákona EIA i postřehy k zákonu novému.

1. Účastnili jste se někdy procesu posuzování vlivů na životní prostředí podle zákona č. 244/1992 Sb.?

ANO									NE

pokud ANO, kolikrát (přibližně)?
a) 1x
b) 2-5x
c) 6-10x
d) vícekrát (napište prosím přibližný počet)  cca 20 x

2. V příloze této části (s. 7) najdete formulář, v němž budete moci přehledně popsat důležité problémy, se kterými jsem se v průběhu procedur EIA setkali (pokud jste se účastnili více než jednoho procesu EIA,  formulář si můžete  nakopírovat  a vyplnit  jej vícekrát pro několik procesů). Vyplňte prosím  formulář  a pak se vraťte k otázce č. 3

3. Jaké problémy a  nedostatky vidíte v seznamu záměrů, které měly být (do konce roku 2001) posuzovány podle zákona č. 244/1992 Sb. (přílohy č.1 a 2  zákona)? 

a) využívání podlimitních hodnot k obejití procesu EIA
b) přímá vazba zpracovatele dokumentace a posudku na investora
c) nevyužívání přílohy 1.4
d) nepožadování variantních řešení ze strany orgánů st. správy v možnosti daných zákonem
e) minimální zájem o zapojování veřejnosti

4. Se kterými dalšími problémy (mimo těch, které jste uvedli u otázek 2. a 3.) jste se v procesech EIA setkali? 

a) ……lokální prosazování záměrů bez vazby na únosnost a potřeby území a širšího regionu…………………………………………………………………………………………..
………………………………………………………………………………………………..
b) …dodatečné prosazování záměrů do ÚPD……………………………………………………………………………………………..
………………………………………………………………………………………………..
c) …nevyužívání možnosti orgánů samosprávy vyjádřit se k záměru……………………………………………………………………………………………..
………………………………………………………………………………………………..
d) neochota orgánu st. správy vrátit dokumentaci k doplnění, preferování  nereálných podmínek před vydáním záporného stanoviska  , časově neomezená platnost stanoviska ………………………………………………………………………………………………..
………………………………………………………………………………………………..
e) …řešit v procesu EIA související vazby podmiňují realizaci záměru, např. dopravní zátěže při výstavbě supermarketu apod.
………………………………………………………………………………………………..

5. Myslíte si, že je vhodnější, aby EIA byla samostatným procesem nebo byste dali přednost jejímu zařazení do jiných rozhodovacích procesů? 

ANO									NE

Svou odpověď prosím stručně odůvodněte.

Samostatnost představuje možnost  reakce na  záměr již ve zjišťovacím řízení, možnost prosadit alternativní řešení, možnost posuzování koncepcí,řešení výše zmíněných souvisejících vazeb, tj. ovlivnění dalších složek ŽP. To vše představuje prostor, který  jiný proces neumožňuje.

6. Myslíte si, že je vhodnější, aby výsledné stanovisko EIA bylo závazné, nebo dáváte přednost dnešnímu stavu, kdy je stanovisko ”pouze” důležitým podkladem, bez nějž není možné další rozhodnutí vydat?

a)	Je vhodnější, aby stanovisko EIA bylo nezávazné. 
b)	Stanovisko EIA by mělo být nezávazné, ale s povinností následně rozhodujícícho orgánu (podrobně) odborně odůvodnit případné odchýlení od tohoto stanoviska 
c)	Stanovisko EIA by mělo být pro povolovací řízení závazné
d)	Jiná odpověď:

komentář:

7. Jaké výhrady máte k novému zákonu EIA (zák. č. 100/2001 Sb.)?

a)omezující  možnost informovanosti veřejnosti a účasti OS
b)limitující lhůty pro stanoviska, včetně časového stresu pro úřady při zjiš´tovacím řízení
c)zneužívání zjišťovacího řízení v pořizování jedné dokumentace
d)minimální  návaznost procesu EIA na územní plány
e)neprojednání záměru  a stanovisek k němu s oznamovatelem a veřejností
f) volné řešení případného odebrání oprávnění 

Příloha:

Uveďte prosím  podle vzoru následujícího formuláře údaje o jednom či více konkrétním procesu EIA, jehož se Vaše sdružení  účastnilo (může jít i o posuzování podle nového zákona):

1. Druh záměru  (zařazení podle příloh) …2.1 , 7.8…………………….

2. Posuzující orgán: a)  Ministerstvo životního prostředí
     b) krajský úřad 
     c) okresní úřad	

3 .Projednávaly se v procesu EIA varianty ? 

ANO									NE

Pokud ANO, byly varianty podle vašeho názoru posuzovány řádně (např. zda šlo o reálně uskutečnitelné varianty, zda byly rozpracovány do stejných detailů, zda byly srovnány objektivně)?
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

Pokud NE (varianty vůbec nebyly projednávány), požadovali jste zpracování variant ?

ANO							NE

4. Vypořádali se zpracovatelé dokumentace, posudku, popř.  úřady s vašimi námitkami k vaší spokojenosti?

		ANO							NE

pokud NE,  proč?
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

5. Jaké stanovisko k záměru zaujala dotčená obec (dotčené obce)? Jak aktivně v procesu EIA vystupovala (vystupovaly)? Měla zájem o spolupráci s vaším sdružením? 
Shoda názorů obce, několika OS, Správy CHKO a jednotlivých občanů dotčených stavbou, zde zejména zájem o spolupráci s námi………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

6. Jaké bylo výsledné stanovisko posuzujícího orgánu? 
……Proces EIA byl zastaven, investor ustoupil  od záměru v požadovaném rozsahu……………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

7. Respektoval stavební úřad (popř. jiný orgán v následném řízení) stanovisko EIA?
			
ANO							NE

pokud NE, uveďte prosím podrobnosti
…Proces EIA investor částečně obešel a realizoval část záměru mimo posuzování dle zákona č. 244/1992 Sb. Orgán OP, tj. OkÚ vydal závazné stanovisko, které umožnilo vyloučit OS z následných řízeních dle § 70 ll4/1992 Sb.,  tj. nedojde k zásahu do částí chráněných tímto zákonem………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

3. Integrované povolování 

Kapitola integrované povolování, která byla obsažena v původní verzi návrhu Kodexu (z poslední byla vypuštěna)  se zabývala  zejména některými aspekty při povolování průmyslových staveb, které mají největší dopad na životní prostředí. I v tomto případě jde o natolik závažnou oblast, v níž navíc byla aktuálně přijata nová právní úprava (viz níže), že jsme si ji zvolili jako jedno z témat na nějž bychom rádi znali Vaše názory.  

Návrh této kapitoly Kodexu původně obecně upravoval  principy  fungování dotčených orgánů státní správy v povolovacích řízeních. Dotčené orgány státní správy jsou orgány vydávající v těchto řízeních vyjádření, stanoviska, souhlasy a posudky k danému záměru (orgány ochrany přírody, památkové péče, ochrany veřejného zdraví – hygienici, ochrany ovzduší, vodohospodářské orgány ad.). Dále se pak zabýval  otázkami, jež se přímo  týkají tzv. integrované prevence a omezování znečištění  (angl. IPPC), která je nově  upravena zákonem č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci). 

Tento zákon zavádí pro vybrané velké průmyslové stavby odlišný režim jejich povolování z hlediska ochrany životního prostředí, který spočívá v  posuzování ekologických aspektů záměru v jednom samostatném (“integrovaném”)  správním řízení,  a tedy v  integrací povolujících a souhlasných rozhodnutí dotčených orgánů státní správy do jediného, integrovaného povolení. V tomto povolení mají být  pro dané zařízení stanoveny závazné podmínky provozu (emisní limity apod.), které vycházejí z poznatků o nejlepších dostupných technologiích v daném odvětví.

1. Zajišťují dotčené orgány státní správy (tj. orgány vydávající vyjádření, stanoviska, souhlasy, posudky apod.) dostatečně v územním, stavebním aj. povolujících řízeních ochranu zájmů, které mají chránit na základě zvláštních právních předpisů?  

ANO									NE

Domníváte-li, že NE:

Jakým způsobem by měla být řešena selhání dotčených orgánů státní správy (vydávání souhlasných stanovisek i k zcela zjevně nezákonnému záměru, chybějící kontrola dodržování stanovených podmínek pro realizaci záměru apod.)? Sankční řešení nejen pro příslušného pracovníka vyřizující spis, ale i pro přímého nadřízeného, popř. celý úřad. Zveřejnění těchto selhání. Zákaz vykonávání činnosti ve státní správě.

2. Domníváte se, že nahrazení dílčích rozhodnutí jednotlivých dotčených orgánů jediným “integrovaným povolením” je z hlediska ochrany životního prostředí vhodné ?

ANO									NE

Případně prosím rozveďte, ve kterých případech a za jakých podmínek.

Možnost zneužití výsadního postavení jednoho orgánu.  Na druhé straně nebezpečí   odvětvové nadřazenosti a zohlednění  komplexu ekologických aspektů.

3. Měla by se podle Vašeho názoru integrace týkat i následujících souhlasů, vyžadovaných podle současných předpisů před vydáním územního rozhodnutí ?

-	souhlas s odnětím půdy ze zemědělského půdního fondu					  ANO         NE
-	souhlas s odnětím pozemků z  plnění funkcí lesa					  ANO         NE
-	souhlas s umístěním velkého či středního zdroje znečišťování ovzduší			  ANO         NE
-	souhlas s nakládáním s nebezpečnými odpady						  ANO         NE
-	souhlas ke kácení dřevin								  ANO         NE
-	souhlas se zásahem do krajinného rázu							  ANO         NE
-	souhlas se zásahem do významného krajinného prvku					  ANO         NE
-	výjimka z ochrany zvláště chráněných druhů rostlin, živočichů a památných stromů 	  ANO         NE
-	výjimka ze zákazů ve zvláště chráněných územích 					  ANO         NE

Jaká další rozhodnutí dotčených orgánů  by podle Vašeho názoru měla být v každém případě vydávána samostatně?

4. Měla by být stanoviska dotčených orgánů státní správy v řízení o vydání integrovaného povolení závazná? 

ANO									NE

5. Integrované povolení by podle Vašeho názoru  mělo být vydáváno (zaškrtněte prosím jen jednu variantu):
-    před procesem posuzování vlivů na životní prostředí
-    před územním řízením
-    před stavebním řízením
-    před kolaudačním řízením
              -    samostatně (nezávisle na řízení o povolení stavby /činnosti)

6. Účastníkem řízení o vydání integrovaného povolení podle vás by měly být mj. (zaškrtněte libovolný počet variant):
-   obce
-   občanská sdružení
-   vlastníci dotčených pozemků a staveb
-   kdo další? — navrhněte

7. Zlepší podle Vašeho názoru  uplatňování zákona o integrované prevenci a omezování znečištění významně stav životního prostředí v ČR ? 
	
ANO									NE

Pokud ANO, v čem a jak? Oproštění  se od lokálních a regionálních zájmů. Využití limitů únosnosti  a zátěže území.  Využití a zhodnocení procesu EIA a ÚPD.
Pokud NE, v čem spatřujete hlavní nedostatky schváleného zákona?

8. Další komentáře, poznámky, nápady vztahující se k tomuto tématu

4. Účast veřejnosti 

Návrh “Kodexu” neobsahuje samostatnou část, zaměřující se přímo na problematiku účasti veřejnosti na rozhodování. Účast veřejnosti je uvedena jako jeden ze základních principů práva životního prostředí v kapitole č.  III. návrhu  Nejvíce se této otázky týká kapitola č. VII. – Povolování v ochraně životního prostředí. Zde se mj. uvádí, že řízení ve věcech ochrany životního prostředí mají být veřejná, což má být zajištěno svobodným přístupem veřejnosti ke všem informacím o řízeních (a jejich aktivním zveřejňováním ze strany úřadů) a “poskytnutím postavení účastníka řízení nevládním organizacím”. Dále  se dílčími aspekty účasti veřejnosti zabývají rovněž kapitoly č.  IV. (Environmentální plánování – viz níže), X. (Přezkoumávání správních rozhodnutí nezávislými tribunály) a  XIII. (Přístup k informacím o životním prostředí). Podrobnější návrh  úpravy podmínek a postavení nevládních organizací ve správních řízeních není v rámci “Kodexu” zatím k dispozici.

Obecně je  z hlediska nevládních organizací účast veřejnosti samozřejmě klíčovou oblastí právní úpravy ochrany životního prostředí. Jak pravděpodobně víte, v současné době  platný právní řádu umožňuje několik různých forem účasti veřejnosti na rozhodování a dalších činnostech úřadů, významných z hlediska životního prostředí. Úprava provedena několika různými právními předpisy (zejm. zákon o ochraně přírody a krajiny, zákon o posuzování vlivů na životní prostředí, stavební zákon,  zákon o vodách) a není jednotná pro celou oblast ochrany životního prostředí. Pro účast veřejnosti mají  velký význam i další právní předpisy, které nepatří přímo do oblasti do práva životního prostředí – na prvním místě správní řád. Možnosti účasti veřejnosti samozřejmě souvisejí s úpravou dalších oblastí – zejména s právem  na informace a na soudní ochranu.

Ač neexistuje jednotná úprava, lze vcelku jednoznačně rozlišit dvě základní  formy účasti veřejnosti:
1. “Konzultativní účast”.  Typickými  příklady jsou účast v procesu EIA a na pořizování územních plánu (příp. dalších plánovacích dokumentů). Typické pro tuto formu účasti je, že na jedné straně umožňuje vesměs širokému okruhu subjektů ( resp. často každému) právo na informace o připravovaných záměrech a právo na uplatnění připomínek;  na druhé straně nedává možnost efektivně a úspěšně se bránit proti nesprávnému, resp. nezákonnému výsledku celého procesu.

2. “Plnoprávná účast”. Jde především o možnost účasti v “povolovacích” správních řízeních (řízení podle stavebního a  horního zákona,  zákona o ochraně přírody, o vodách, ovzduší atd.), případně o možnost podat návrh na soudní přezkum úředního rozhodnutí ve věcech ochrany životního prostředí. Tuto možnost zákony obecně (jak v ČR, tak v zahraničí) přiznávají pouze určitému (různě  vymezenému) okruhu subjektů; na druhé straně je spojena s alespoň teoretickou možností efektivní obrany proti nesprávným a nezákonným rozhodnutím, poškozujícím životní prostředí.

Domníváme se, že obě z výše uvedených forem mají v právu ochrany životního prostředí své nezastupitelné míso; pro některé oblasti je vhodnější první, pro jiné druhá z nich. Považujeme však za nutné upozornit na skutečnost, že v českém právu se v poslední době objevují tendence k jednoznačné preferenci “konzultativní” formy a k omezení účasti “plnoprávné”. Příkladem může být návrh nového správního řádu, věcný záměr nového stavebního zákona či výsledná podoba nového zákona o posuzování vlivů na životní prostředí.

I. Obecné hodnocení možností účasti veřejnosti podle stávající právní úpravy

1. Jaké z následujících forem účasti na správě věcí veřejných  se vaše organizace účastnila ?

a) připomínky k dokumentaci EIA, účast na veřejném projednání EIA

b) připomínky k územně plánovací dokumentaci, účast na veřejném projednávání konceptu územního plánu

c) účast ve správním řízení vedeném orgány ochrany jednotlivých složek životního prostředí (o vydání tzv. souhlasu  dotčených orgánů státní správy)

d) účast ve správním řízení o umisťování a povolování staveb a činností (podle stavebního, horního, vodního  zákona  apod.)       

e) soudní přezkum rozhodnutí správních úřadů (správní žaloba, případně ústavní stížnost)

f) místní referendum

g) jiné (vypište prosím jaké)
•	§ 6 a § 4 z. 114/1992 Sb. registrace VKP
•	§13 ,§ 12, § 33, § 46
•	§ 67 určení povinnosti zpracovat biol. Hodnocení a jeho zpracovatele
•	§ 86 odstranění následků neoprávněných zásahů

2. Jak hodnotíte efektivitu  výše uvedených  forem účasti veřejnosti  z hlediska  ochrany životního prostředí ? Uveďte  v pořadí podle toho, které považujete za nejúčinnější (nebo připište čísla k výčtu v předchozí otázce). Pořadí prosím stručně odůvodněte. 

1.	d a g-   rozhoduje se o území
2.	c- i g    rozhoduje se o konkretní stavbě  a činnosti
3.	a-i b     rozhoduje se o koncepci

3. Ve kterých případech mají podle Vašeho názoru lidé, dotčení škodlivými důsledky povolovaných staveb, činností atd., resp. veřejnost vůbec, nedostatečné  možnosti hájit svá práva a životní prostředí ? 

odpovězeno v kapitole II. 1.

4.a.  Která ustanovení současné právní úpravy účasti veřejnosti je podle vašeho názoru nezbytné zachovat? 

§70 zákona č. 114/1992 Sb. 
§ 14 a § 33 zákona č. 71/1967 Sb.

4. b. Jaké formy účasti veřejnosti podle vašeho názoru v českém právu životního prostředí nejvíce schází a proč? 
Správní soudnictví s využitím možnosti  žaloby za způsobené újmy na životním prostředí ze strany veřejnosti a nejen ze strany státu a vlastníka.

II. Zajištění informovanosti o zásazích do životního prostředí

1. Mají podle vašich zkušeností občané dostatečné možnosti získávat informace o připravovaných zásazích do životního prostředí a souvisejících správních řízeních?

ANO									NE

2. Jaká je  podle vašeho názoru nejúčinnější forma informování veřejnosti o těchto zásazích a řízeních? (prosím zaškrtněte, případně očíslujte podle důležitosti) 
a)	osobní informace od pracovníků úřadu
b)	úřední deska
c)	obecní tisk
d)	místní rozhlas
e)	využívání formálních možností daných zákony o právu na informace a dalšími předpisy (§ 70 zákona č. 114/1992 Sb.
f)	informační činnost nevládních organizací
g)	informační deska na místě (přístupové cestě) chystaného záměru
h)	jiná forma (prosím vypište jaká)  anketa, petice, tiskoviny do domácností, jednání samosprávy, besedy s veřejností, internet

3. Jakými způsoby získáváte informace o zahajovaných řízeních nejčastěji vy (vaše sdružení)?

-§70 zákona č. 114/1992 Sb. prostřednictvím tzv. generálních žádostí u org. st. správy
-sledování úředních desek, internetových stránek úřadů
-součinností OS v regionu
-osobními kontakty s úředníky
-ze strany investorů

4. Má vaše občanské sdružení podánu žádost podle § 70 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny

ANO									NE

Pokud ANO, jste spokojeni s tím, jakým způsobem vás úřady informují o zahajovaných správních řízeních?  

a)	naprosto
b)	v podstatě ano, dochází jen k drobným pochybením
c)	nejsme příliš spokojeni, úřady se často dopouštějí chyb 
d)	domníváme se, že úřady svou informační povinnost záměrně ignorují
e)	úřady o své informační povinnosti pravděpodobně vůbec nevědí
f)	jiná odpověď:

Měla by se nějak změnit stávající právní úprava v oblasti informování o zahajovaných správních řízeních?

ANO									NE

 Pokud ANO, jak? 
V mnohých případech je neinformovanost závislá na konkretizaci požadavků ze strany OS.

5. Je podle  vašeho názoru  dostatečně zajištěno právo veřejnosti na přístup k informacím, obsaženým v úředních spisech? 

ANO									NE

Pokud NE v čem podle vašeho názoru spočívají hlavní  nedostatky?

a)	nedostatečná a nejasná právní úprava
b)	neochota úředníků dodržovat zákony
c)	nedostatečná obeznámenost veřejnosti s rozsahem práva na informace
d)	technické potíže úřadů
e)	jiné příčiny (prosím vypište) 

6.  Jsou  úřady podle vašich zkušeností ochotny pořizovat  ze spisů kopie?

a)	ano, každému kdo o to požádá
b)	ano, ale pouze účastníkům řízení
c)	pouze v některých případech – podle uvážení úředníka
d)	ne, ani účastníkům řízení (trvají na tom, že  účastníci mají právo pořizovat si opisy a výpisy)
e)	jiná odpověď

Podrobnější komentář:
Obě strany musí znát svá zákonná práva i povinnosti. Nutno rozlišovat účastníky řízení, kde se nejedná o nadstandard, nýbrž o povinnost dle zák. č. 71/1967 Sb. Slušné jednání je také odrazem úspěchu. Problém bývá s úhradou a podávání  elektronických kopií např.  správních rozhodnutí, neboť chybí zákon o elektronickém podpisu.

 

III. Účast veřejnosti ve  správních řízeních, ovlivňujících životní prostředí a soudní přezkum
  
1. Setkali jste se někdy s následujícími postupy správních úřadů: 

a) nezahájení správního řízení v případě, že k tomu byly ze zákona povinny?  x
b) odmítnutí přiznání účastníka řízení občanskému řízení, které splnilo zákonem stanovené podmínky pro účastenství?  x
c) nezákonné vyloučení účastníka z řízení
d) neumožnění seznámit se se všemi podklady pro rozhodnutí (utajení či odmítnutí dokumentů ze spisu)
e) nedoručování důležitých písemností
f) nedostatečná lhůta pro vyjádření stanovisek a připomínek
g) odmítání přijetí (zaprotokolování) některých připomínek a námitek (”vy se smíte vyjadřovat jen k ochraně životního prostředí!”)
h) nezabývání se argumenty účastníků (nedostatečné odůvodnění  rozhodnutí)   x
i) nezákonné odmítnutí odvolání (např. pro ”předčasnost”)
j) nečinnost správního úřadu 
k) jiná forma úředních obstrukcí  (prosím popište)
odmítnutí poskytnutí informace
nepřiznání účasti v řízení dle § 66 zákona č. 114/1992 Sb

Pokud jste se s některými z uvedených postupů setkali  opakovaně, označte  prosím tyto případy ”x”. 

Podrobnější komentáře: 
Nezahájení  správního řízení dle zákona č. 114/1992 Sb. zejména pak dle § 12, nepřiznání účasti v řízeních vedenými jinými orgány a úřady než orgánem ochrany přírody na základě jeho  stanoviska – cit.“ nesjouá dotčeny zájmy chráněné dle zákona č. 114/1192 Sb. 

2. Představuje podle vašeho názoru ústní jednání významný přínos pro kvalitu správního řízení a možnost obhajoby veřejných zájmů?

ANO									NE

Pokud ANO, proč ?
Přímý kontakt s účastníky řízení a dotčenými orgány státní správy i samosprávy.  Seznámení se s lokalitou, technologii. Možnost přímé obhajoby stanoviska, bezprostřední reakce na vyjádření ostatních účastníků a dle situace ovlivněnění protokolu z jednání, včetně uplatnění § 33 zákona č. 71/1967 Sb. možnost přizvání znalce apod. včetně dalších nepozvaných DOS a účastníků řízení.

3. Měla by podle vašeho názoru být ústní jednání veřejná? 

a)	ano
b)	ne
c)	jen některá (vypište jaká)

4. Souhlasili byste s uzákoněním tzv. ”žaloby ve veřejném zájmu” v oblasti práva životního prostředí? 

ANO									NE

Pokud ANO, kdo by měl podle vašeho názoru být oprávněn takovouto žalobu podat (označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte)

a)	Nejvyšší státní zástupce
b)	Veřejný ochránce práv
c)	vedoucí ústředních státních orgánů (ve své působnosti)
d)	obce (ve věcech týkajících se jejich území)
e)	účastníci správních řízení
f)	nevládní organizace (v oblastech svého působení)
g)	všechny fyzické a právnické osoby
h)	jiné subjekty (které?)

Podrobnější komentář (např. za jakých podmínek by měly mít výše uvedené subjekty právo žalobu ve veřejném zájmu podat ?)

IV.
Seznámili jste se s návrhem právní úpravy účasti veřejnosti v návrhu věcného záměru “Kodexu”? Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte.

Perspektivní, správně  pojatá vize, jejíž přijetí, respektování  a akceptování není  možno příliš ovlivnit ze strany zpracovatelů.

Další komentáře, poznámky, nápady

5. Environmentální plánování

IV. kapitola věcného záměru obecné části zákona o životním prostředí (kodexu), ve verzi z března 2001, se jmenuje Environmentální plánování.  Cílem autorů návrhu je shrnout stávající nástroje environmentálního plánování do jednotného, hierarchicky uspořádaného systému, zhruba v této podobě:
a) vrcholným a zastřešujícím institutem enviromentálního plánování má být Státní politika životního prostředí. Kodex by tak právně ukotvil institut, který zde už několik let fakticky existuje,
b) Dále návrh zákona podřizuje jednotnému systému environmentálního plánování ty plánovací činnosti, které jsou již v současné době (nebo v nejbližší době budou) upraveny jednotlivými složkovými předpisy ochrany životního prostředí. Jedná se zejména o:
-  plány povodí,
- lesní hospodářské plány,
- plány péče o chráněná území,
- plány odpadového hospodářství, 
- plány ke snižování emisí. 
Jistou formou environmentálního plánu tohoto typu je podle mého názoru i územní systém ekologické stability.
c) Zcela nově návrh zákona upravuje institut environmentálních plánů obcí a krajů, které mají být pořizovány v přenesené působnosti. Souvislost s nějakým obdobným, v současné době používaným  institutem, který by byl alespoň vzdáleně příbuzný této kategorii environmentálních plánů lze snad vidět v programech rozvoje obcí a krajů (ačkoliv ty se pořizují v samostatné působnosti a jsou zpravidla komplexní – nezabývají se jen problematikou životního prostředí).

I. Funkčnost existujících nástrojů

1. Účastnili jste se někdy vytváření těchto environmentálních plánů?  

a) Státní politika životního prostředí					ANO         NE
b) plán péče o chráněné území 						ANO         NE
c) plány povodí								ANO         NE
d) územní systém ekologické stability					ANO         NE
e) plány odpadového hospodářství						ANO         NE

Pokud ano, byli jste spokojení s prostorem, který má veřejnost při přípravě těchto plánů?

                ANO                                                                                                       NE

komentář:
Přílišná snaha o urychlení schvalovacího procesu bez připuštění diskuze z obavy před komplikacemi. Malá informovanost veřejnosti zejména ve vztahu k plánům odpadového hospodářství.

2. Účastnili jste se někdy přípravy dalších plánovacích dokumentů?
a) územní plán velkého územního celku                                                              ANO      NE
b) územní plán obce                                                                                             ANO      NE 
c) program rozvoje kraje                                                                                      ANO      NE
d) program rozvoje obce                                                                                      ANO      NE
e) resortní politika (dopravní, energetická atd.)                                                   ANO      NE

Pokud ano, byli jste spokojení s prostorem, který má veřejnost při přípravě těchto plánů?

                    ANO 		                                                                    NE

komentář: Obdobně jako v předchozím bodě. Malá snaha a zjednodušená forma  o zapojení veřejnosti. Nedostatečná prezentace , absence variantních řešení. Prosazování účelových  a jednostranných  skupinových a lokálních zájmů.  Nezájem veřejnosti plynoucí z předchozích  pokusů o diskuzi a  akceptování návrhů.

3. Označte všechna níže uvedená tvrzení, která  podle vás a na základě vašich zkušeností s účastí na přípravě výše uvedených environmentálních plánů obecně charakterizují  proces jejich pořizování:

a)  jedná se o příliš formální proces
b) veřejnost má sice možnost se v průběhu příprav k plánu vyslovit, nikdo se ale připomínkami vážně nezabývá,
c) je chybou, že schválený plán je nepřezkoumatelný jiným orgánem,
d) veřejnost se k plánu dostane až v příliš pokročilé fázi připravenosti, 
e) informovanost o schválených plánech je nedostatečná – člověk se po nich musí shánět a ještě mu to nechtějí dát,
f) veřejnost nemá žádnou možnost efektivně se zapojit do jejich přípravy,
g) lhůty které má veřejnost k přípravě připomínek jsou naprosto nedostatečné,
h) schválený plán stejně nikdo nebere v potaz, je to jen cár papíru.

další komentář:

4. Argumentovali jste někdy v rámci vaší účasti na vytváření územních plánů  územním systémem ekologické stability nebo jinými, výše uvedenými environmentálními plány, které by měly být jejich podkladem? 

ANO		                                                             NE

Pokud ANO, jaké s tím máte zkušenosti?

a)  ÚSES a jiné environmentální plány jsou bezpodmínečně zapracovávány do nově vytvářených územních plánů.
b)  Na tom,  co je součástí environmentálního plánu typu ÚSES většinou nezáleží, protože  se to do závazné části územního plánu stejně nedostane.
c)   jiná odpověď

další komentář:

II. Nová úprava
1. Domníváte se, že má smysl  vytvářet nový ucelený, hierarchizovaný  systém environmentálních plánů, na jehož vrcholu by byla Státní politika životního prostředí a jí podřízené by byly ostatní plánovací nástroje? Označte prosím jednu odpověď s níž nejvíce souhlasíte, případně vyjádřete Váš názor vlastními slovy:

a)  jednalo by se o jednoznačný posun vpřed, něco takového v našem systému ochrany životního prostředí chybí.

b)  je to dobrý nápad, ale nebude v silách nevládních organizací efektivně se účastnit dalších procesů, když nestíhají využívat plně stávajících nástrojů.

c)  je to jen zbytečná byrokracie navíc, lepší by bylo “ozelenit” stávající územní plány.

d)  jiná odpověď:

další komentář:

 

2. Účastnilo by se vaše sdružení přípravy environmentálního plánu obce nebo kraje, který má být v kodexu nově upraven?

                          ANO                                                                          NE

komentář:
Jako modelové řešení by to jistě stálo za úvahu a pokus.

3.  Jaké základní náležitosti by podle vám měl takový plán obsahovat?

Všechny dostupné informace včetně  dříve zpracovaných plánů, koncepcí apod.

komentář:

4. Seznámili jste se s návrhem právní úpravy environmentálního plánování v návrhu věcného záměru “Kodexu”? Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte?

Tvůrčí myšlenka  , jejíž  naplnění je   z resortních, politických, územních  důvodů vcelku nereálná.

5. Další komentáře, poznámky, nápady vztahující se k tomuto tématu