1. ”Prosazování” v právu životního prostředí

Návrh věcného záměru  ”Kodexu” z dubna loňského roku obsahuje VIII. kapitolu s názvem ”Prosazování”.  Tato kapitola obsahuje především návrhy  úpravy různých typů pravomocí příslušných úřadů  při bezprostředních zásazích či jiných praktických činnostech, směřujících k přímé ochraně jednotlivých složek životního prostředí.  Lze je rozdělit do dvou základních  skupin: 
1) Pravomoci k opatřením v případech hrozícího nebezpečí poškození  životního prostředí  nebo v situaci, kdy k poškození již došlo.  Zde se jedná o tyto typy nástrojů: 
— předběžná opatření, 
— bezprostřední zásahy, 
— omezení či zastavení škodlivé činnosti,
— ukládání nápravných opatření 
— ukládání sankcí
— exekuce (výkon úředních rozhodnutí) 

2) Pravomoci k výkonu dozoru nad dodržováním povinností k ochraně životního prostředí (bez toho, že by došlo k poškození životního prostředí), případně k provádění dalších preventivních opatření. 

Kromě úpravy zásahů příslušných úřadu byla  do návrhu kapitoly ”prosazování” zařazena i  úprava
— povinností provozovatelů potenciálně škodlivých činností monitorovat jejich vlivy na životní prostředí a
— způsobů odstraňování ekologické újmy. 

Ve všech uvedených případech se tedy jedná o úpravu vztahů mezi příslušnými orgány ochrany životního prostředí a osobami, jejichž činnost životní prostředí (fakticky či potenciálně) ovlivňuje, případně poškozuje. Veškeré výše zmíněné nástroje ”prosazování” jsou v určitých formách obsaženy i v platném  právním   řádu (právu životního prostředí).  Otázky  pod bodem I. této části směřují proto k tomu, jestli tyto prostředky plní svou funkci dobře a jestliže ne, proč a jak je změnit. 

Kromě toho je dále  možné zabývat se dalším možným významem pojmu ”Prosazování” (práva životního prostředí), s nímž autoři návrhu ”Kodexu” prozatím nepočítají a  který  vychází z chápání životního prostředí jako nejen veřejného statku (společenské hodnoty), ale také jako subjektivního práva. ”Prosazováním” je v tomto smyslu možné rozumět souhrn možností (právních prostředků), kterými se jednotlivec může svého práva na příznivé životní prostředí domáhat.  Zároveň tím samozřejmě může napomáhat i ”prosazování” práva životního prostředí jako takového, resp. dodržování  zákonnosti v této oblasti. Jedná se konkrétně např. o nástroje typu účasti ve správních řízeních, týkajících se životního prostředí, práva na soudní přezkum, svémoci.
Těmto záležitostem jsou věnovány otázky pod bodem II. této části (samozřejmě se jim věnují i následující kapitoly). 

I.	Funkčnost existujících nástrojů

1)	Jaké jsou podle vás nejdůležitější  problémy  při prosazování práva životního prostředí formou ukládání  pokut, omezení či zastavení činnosti, bezprostředního zásahu příslušného orgánu? Prosím vypište jednotlivé problémy, případně celkově zhodnoťte efektivitu těchto nástrojů  a uveďte příklady.

Orgány ochrany přírody jsou pasívní a výše uvedené nástroje většinou nevyužívají. 
V případě pokut zde není (kromě udělování pokut organizacím) vůbec možnost účasti občanských sdružení, takže není zde žádná páka, jak donutit úřady uložit pokutu a ovlivnit její výši.
Například v únoru 2001 rybáři káceli bez povolení (a bez závazného stanoviska dle § 4 ZOPK) u Přelouče na Slavíkových ostrovech. Okresní úřad na stížnosti nereagoval.  ČIŽP na písemnou stížnost odpověděla, že byl porušen zákon a že postoupila ten případ městskému úřadu Přelouč (ČIŽP měla právo udělit pokutu, ale nechtěla). Městský úřad Přelouč zahájil řízení o udělení pokuty a nikdy pokutu neudělil. Tento model práce orgánů ochrany přírody funguje bezchybně (pokud za hlavní úkol orgánů ochrany přírody považujeme likvidaci přírody).

V případě omezení činnosti dle § 8 orgány ochrany přírody neinformují občanská sdružení, která mají podanou žádost dle § 70 ZOPK, takže o.s. nemají možnost navrhnout oop, aby zakázal či omezil kácení dřevin.
V případě zákazu zastavení či omezení činnosti (§ 5 odst. 1, § 66 ZOPK) orgány ochrany přírody jsou prostě nečinné. Schází zde účinné nástroje použitelné proti nečinnému úřadu.
Například SZ navrhla okú Pce, aby dle § 5 odst. 1 zakázal stavbu, která má vyhubit největší populaci modráska očkovaného ve VČ. Okú akorát odpověděl, že ze zákona není povinen zahájit řízení a že podáním návrhu není řízení zahájeno. Krajský úřad písemnou stížnost nevyřídil vůbec.
Üśtavní stížnost je na dlouhé lokte a než je vyřízena, může být již pozdě.
 
2)	Vidíte nějaký problém v tom, že se ve výše (ad 1) uvedených formách ”prosazování” jedná (podle platné právní úpravy) vždy o vztah pouze  mezi orgánem ochrany životního prostředí a osobou, která na životní prostředí nějak působí? 

ANO									

Pokud ano, v čem podle Vás tento problém spočívá?, 

Viz výše.

3)	Domníváte se (či máte vlastní praktické zkušenosti s tím), že je životní prostředí  v některých případech  poškozováno, aniž by kompetentní orgány byly schopny účinně zasáhnout ? 

ANO								

Pokud ano, jde podle vás o

a)	ojedinělé výjimky
b)	situaci častou, avšak nikoli převažující
c)	situaci, která nastává v přibližně polovině Vám známých případů
d)	převažující stav, z něhož však existují výjimky
e)	naprosto běžný a pravidelný jev
f)	jiná odpověď, případně doplnění předchozích

4)  Bývá podle Vašeho názoru (Vašich zkušeností) životní prostředí poškozováno přímo  za nečinného přihlížení nebo dokonce spolupráce orgánů, které by je měly chránit? 

ANO									

Pokud ano, setkali jste se podle Vašeho názoru s některými z následujících postupů (prosím označte):

a)	vydávání souhlasných stanovisek v rozporu se zákonem
b)	 chybějící anebo jen formální kontrola plnění povinností
c)	 nezahájení správního řízení 
d)	”spolupráce” státního orgánu s poškozovatelem na obejití požadavků právních předpisů
e)	jiné způsoby (prosím uveďte jaké):

5) Pokud podle Vašeho názoru státní orgány neplní řádně své povinnosti při ”prosazování ochrany životního prostředí”, čím je to podle Vás způsobeno? (Označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte):

a)	nedostatky v právní úpravě (nedostatečné pravomoci)
b)	nedostatečné materiální  vybavení úřadů
c)	nízké odborné kvality úředníků
d)	neochota úřadů a úředníků vstupovat do konfliktních situací
e)	politický nátlak
f)	korupce
g)	jiná odpověď, případně doplnění předchozích

II.	Nové nástroje

1)	Ve kterých případech mají podle vašeho názoru lidé, dotčení škodlivými důsledky povolovaných staveb, činností atd., resp. veřejnost vůbec, nedostatečnou možnost hájit (prosadit) svá práva a právo na příznivé životní prostředí? 

Zejména v případech, kdy není vedeno žádné správní řízení, jehož by se veřejnost mohla zúčastnit a jehož výsledek by byl plně přezkoumatelný soudem.

2) Co by podle Vašeho názoru  pomohlo k lepšímu prosazování práva na příznivé životní prostředí  (Označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte, případně rozveďte svůj názor podrobněji):

a)	Možnost zahájení řízení o uložení sankce za poškození životního prostředí na návrh kohokoli s tím, že navrhovatel by měl postavení účastníka řízení

b)	Změna trestního zákona (rozšíření skutkové podstaty zneužití pravomoci veřejného činitele i na případy, kdy pracovník příslušného orgánu úmyslně či z nedbalosti neposkytne ochranu právu na příznivé životní prostředí)

c)	Možnost občanů navrhnout v případech uvedených ad b)  pracovněprávní (či jiný obdobný) postih, pokutu za přestupek atd. a účastnit se řízení o jeho uložení

d)	Možnost navrhnout odebrání oprávnění autorizované osobě (soudní znalec, posudkář…), přičemž navrhovatel by byl účastníkem řízení a měl by právo podat žalobu proti rozhodnutí.

e)	Rozšíření okruhu procesních práv účastníka správního řízení, jejichž porušení je důvodem zrušení vydaného rozhodnutí (stanoviska)

f)	Rozšíření či konkretizace skutkové podstaty ohrožení životního prostředí (uveďte příklady)

g)	Zřízení veřejně přístupného rejstříku sankcí uložených za poškozování životního prostředí?

h)	Závislost  výše sankce krom rozsahu škody (ohrožení) i na (faktickém či potenciálním)  prospěchu z nezákonné činnosti, nebo na obratu či velikosti společnosti?

i)	Možnost přímo postihovat za škody způsobené na životním prostředí kromě právnických osob  i jejich výkonné vedení (management) bez nutnosti prokazování přímého zavinění (s možností zbavit se odpovědnosti jednoznačným  prokázáním  odpovědnosti  konkrétního podřízeného  pracovníka (pracovníků) – v tom případě  uplatnění sankce vůči těmto pracovníkům (v podstatě presumpce viny vedení společnosti)

j)	Možnost uložit zákaz výkonu určitého povolání (vedení společnosti s určitým předmětem činnosti) lidem, kteří v dané oblasti vícekrát porušili zákon

k)	jiná opatření (uveďte prosím jaká)

Moźnost účasti veřejnosti v mnohem větším množství druhů správních řízení. Možnost veřejnosti podat žalobu ve veřejném zájmu proti kterémukoliv rozhodnutí.
Zavedení pro veřejnost účinných nástrojů proti nečinnosti úřadů.
Zavedení opravných prostředků do procesů EIA (závěr zjišťovacího řízení, stanovisko EIA), územního plánování (nejen do územních řízení), a do dalších postupů, na které se nevztahuje správní řád. Zavedení opravných prostředků proti nesprávnému stanovisku DOSS. Umožnění veřejnosti tyto opravné prostředky využívat.
3)	Domníváte se, že by prosazování práva životního prostředí (resp. práva na příznivé životní prostředí – dále jen ”prosazování”) mělo být spíše úkolem příslušných orgánů státu, nebo spíše právem a zároveň odpovědností těch, kteří jsou stavem životního prostředí bezprostředně dotčeni, tj. jednotlivců a jejich sdružení? Označte prosím, s která z níže uvedených možností nejvíce odpovídá Vašemu přesvědčení, případně rozveďte.

a)	prosazování by měl zajišťovat výlučně stát prostřednictvím kompetentních orgánů; jednotlivci by měli mít pouze právo hájit svá soukromá práva (např. vlastnické)

b)	stát by měl mít výlučnou kompetenci k prosazování tam, kde se jedná o záležitosti obecného zájmu; jednotlivci a jejich sdružení by měli mít právní prostředky k prosazování  tam, kde jde o jejich bezprostřední životní prostředí

c)	primární odpovědnost za prosazování by měly mít obce a města, ústřední státní orgány jen v případech celostátního významu; jednotlivci a jejich sdružení by měli mít možnost účastnit se na prosazování  v případech, kdy se jedná o záměry na území jejich obce 

d)	prosazování by měly zajišťovat orgány státu na různých úrovních (podle typu případu) s tím, že lidé přímo dotčení ve svých právech (věcných i týkajících se životních podmínek) a občanská sdružení, jejichž cílem je ochrana životního prostředí by měli mít možnost účastnit se všech správních řízení, které se dané věci týkají; ostatní veřejnost by měla mít právo na informace a právo vyjádřit svůj názor

e)	státní orgány by měly z úřední povinnosti zajišťovat prosazování jen v případech  nejzávažnějších zásahů do životního prostředí. V ostatních případech by toto právo mělo příslušet jednak obcím, jednak by orgány ochrany životního prostředí měly přistoupit k prosazování  na základě podnětů kterékoli fyzické či právnické osoby. 

f)	Máte jiný názor (prosím rozveďte)

prosazování by měly zajišťovat orgány státu, obcí a krajů na různých úrovních (podle typu případu) s tím, že lidé, jejichž životní prostředí má být zasaženo, a občanská sdružení (+ OPS), jejichž cílem je ochrana životního prostředí, ochrana zvířat, ochrana památek či ochrana přírody a krajiny,  by měli mít možnost účastnit se všech správních řízení (včetně práva občanských sdružení být předem o řízeních informováni doručením do vlastních rukou a jednotlivců být informováni na úředních deskách a internetu a včetně práva podat žalobu ve veřejném zájmu), které se dané věci týkají; ostatní veřejnost by měla mít právo na informace a právo vyjádřit svůj názor (+ právo na zodpovězení svých připomínek)..

4) Jak z hlediska Vaší odpovědi na předchozí otázku obecně hodnotíte současnou právní úpravu ochrany životního prostředí?

Jako nesmyslnou. Například EIA se dělá jen proto, aby ten proces proběhl. Skutečné negativní vlivy se v procesu EIA nezkoumají, vyhodnocení vlivů na živé organismy se zpravidla odkládá na dobu po skončení procesu EIA. Když napíše úředník blábol, není zde možnost veřejnosti ten blábol napadnout a nechat změnit. 

Hlavně ale cílem procesu EIA je získat papír, který má ležet mezi podklady navazujících správních řízení. Je jedno, co ten bezcenný cár papíru obsahuje. I kdyby to stanovisko EIA konstatovalo, že negativní vlivy na žp budou extrémně vysoké, není to k ničemu. Např. v územním řízení akorát správní orgán zkontroluje, zda ten hadr leží mezi podklady, a poté klidně vydá rozhodnutí o umístění té stavby. Odvolací orgán pak pouze konstatuje, že stanovisko EIA není závazné.

Chybějící opravné prostředky se projevily například v případě Plavebního stupně Přelouč, kde OPVŽP MŽP vydal kladné stanovisko EIA, přestože jej ČIŽP upozornila, že v dokumentaci EIA nejsou výsledky podrobných zoologických a botanických průzkumů. OPVŽP MŽP dal do podmínek stanoviska EIA požadavek,aby bylo provedeno biologické hodnocení (čímž přesunul vyhodnocení vlivů na živočichy a rostliny na dobu po EIA). EIA prostě nevychází z objektivních a úplných údajů a jejím výsledkem je tedy neobjektivní stanovisko.

Stejný postup použil OPVŽP MŽP i v dalších případech: na dálnici D11 (Libice nad Cidlinou - Hradec Králové), na dálnici D11 (Hradec Králové - Smiřice), R 35 Sedlice - Opatovice (tam dokonce přesunul na dobu po EIA i  vyhodnocení dopadu na spodní vody, povrchové vody, atd.).

III.

Seznámili jste se s návrhem právní úpravy prosazování v návrhu věcného záměru”Kodexu”? (jaká verze?) Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte?

Paskvil.

Další komentáře, poznámky, nápady

2. Posuzování vlivů na životní prostředí - EIA

Návrh  kodexu původně obsahoval kapitolu věnovanou posuzování vlivů na životní prostředí (EIA). Částečně zřejmě po kritice, které byla tato část podrobena, se v poslední verzi Kodexu již  neobjevila. Přesto bychom rádi i k úpravě procesu  EIA získali Vaše názory, protože systematicky patří do obecné části práva ochrany životního prostředí a také proto, že od ledna 2002 vstoupil v účinnost nový  zákon č. 100/2001 Sb., který upravuje posuzování vlivů činností technologií a staveb, a to včetně mezistátního posuzování. Hodnocení vlivů koncepcí stále řeší § 14 zákona č. 244/1992 Sb. Nový zákon EIA sice přinesl podle našeho názoru některá zlepšení, některé důležité problémy však opět neřeší a v některých částech bude znamenat zřejmě i zhoršení úpravy proti dosavadnímu stavu. V této části dotazníku bychom proto  rádi shromáždili Vaše  poznatky týkající se starého zákona EIA i postřehy k zákonu novému.

1. Účastnili jste se někdy procesu posuzování vlivů na životní prostředí podle zákona č. 244/1992 Sb.?

ANO									

pokud ANO, kolikrát (přibližně)?
a) 1x
b) 2-5x
c) 6-10x
d) vícekrát (napište prosím přibližný počet)

2. V příloze této části (s. 7) najdete formulář, v němž budete moci přehledně popsat důležité problémy, se kterými jsem se v průběhu procedur EIA setkali (pokud jste se účastnili více než jednoho procesu EIA,  formulář si můžete  nakopírovat  a vyplnit  jej vícekrát pro několik procesů). Vyplňte prosím  formulář  a pak se vraťte k otázce č. 3

3. Jaké problémy a  nedostatky vidíte v seznamu záměrů, které měly být (do konce roku 2001) posuzovány podle zákona č. 244/1992 Sb. (přílohy č.1 a 2  zákona)? 

a) 
b)
c)
d)
e)

4. Se kterými dalšími problémy (mimo těch, které jste uvedli u otázek 2. a 3.) jste se v procesech EIA setkali? 

a) Neprovádění podrobných zoologických a botanických průzkumů před vyhotovením dokumentace EIA (jsou buď jen orientační průzkumy, nebo vůbec žádné), nebo provedení průzkumu v nevhodném období (například botanický průzkum v listopadu, prosinci a v lednu).
b) Nemožnost dosáhnout nápravy, když úředník na veřejném projednání svým postupem zabrání veřejnosti se vyjádřit (například v případě 0805),
c) U záměrů, které podléhají zjišťovacímu řízení, vždy krajský úřad Hradec Králové stanovuje ve zjišťovacím řízení, že nebude proces EIA pokračovat (v jednom z těch závěrů přitom zároveň uvedl, že vzhledem k umístění stavby v těsné blízkosti ZCHÚ a k  vysoké pravděpodobnosti výskytu vzácných a ohrožených druhů živočichů a rostlin je potřebné nechat vypracovat biologické hodnocení!!!). 
d) V závěrech zjišťovacího řízení se Krajský úřad HK "vypořádává" pouze s námitkami DOSS - vyjádření veřejnost ignoruje. 
e) Chybí opravné prostředky (stížnost je absolutně neúčinný prostředek).

5. Myslíte si, že je vhodnější, aby EIA byla samostatným procesem nebo byste dali přednost jejímu zařazení do jiných rozhodovacích procesů? 

ANO									

Svou odpověď prosím stručně odůvodněte.
Aby byla nějaká obrana proti libovůli úředníků - škodičů, kteří z procesu EIA dělají frašku.

6. Myslíte si, že je vhodnější, aby výsledné stanovisko EIA bylo závazné, nebo dáváte přednost dnešnímu stavu, kdy je stanovisko ”pouze” důležitým podkladem, bez nějž není možné další rozhodnutí vydat?

a)	Je vhodnější, aby stanovisko EIA bylo nezávazné. 
b)	Stanovisko EIA by mělo být nezávazné, ale s povinností následně rozhodujícícho orgánu (podrobně) odborně odůvodnit případné odchýlení od tohoto stanoviska 
c)	Stanovisko EIA by mělo být pro povolovací řízení (nikoliv pro povolování výjimek!!!) závazné
d)	Jiná odpověď:

komentář:

7. Jaké výhrady máte k novému zákonu EIA (zák. č. 100/2001 Sb.)?

a)
b)
c)
d)
e)
f)

Viz výše.

Příloha:

Uveďte prosím  podle vzoru následujícího formuláře údaje o jednom či více konkrétním procesu EIA, jehož se Vaše sdružení  účastnilo (může jít i o posuzování podle nového zákona):

1. Druh záměru  (zařazení podle příloh) příloha 1 bod 7.1 z. 244/1992 Sb.

2. Posuzující orgán: a)  Ministerstvo životního prostředí
     b) krajský úřad 
     c) okresní úřad	

3 .Projednávaly se v procesu EIA varianty ? 

ANO			v předem investorem vybraném koridoru						

Pokud ANO, byly varianty podle vašeho názoru posuzovány řádně (např. zda šlo o reálně uskutečnitelné varianty, zda byly rozpracovány do stejných detailů, zda byly srovnány objektivně)?
Ne. Popis byl pouze u jedné varianty. S ostatními investor vůbec nepočítal, tak u nich 99 % údajů scházelo.
Šetrnější varianty nebyly vůbec předmětem procesu EIA.

Pokud NE (varianty vůbec nebyly projednávány), požadovali jste zpracování variant ?

ANO							NE

4. Vypořádali se zpracovatelé dokumentace, posudku, popř.  úřady s vašimi námitkami k vaší spokojenosti?

		ANO		zjevně je ani nečetly.					

pokud NE,  proč?
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

5. Jaké stanovisko k záměru zaujala dotčená obec (dotčené obce)? Jak aktivně v procesu EIA vystupovala (vystupovaly)? Měla zájem o spolupráci s vaším sdružením? 
Některé obce se vyjádřily proti záměru. O spolupráci měly zájem.

6. Jaké bylo výsledné stanovisko posuzujícího orgánu? 
Samozřejmě kladné

7. Respektoval stavební úřad (popř. jiný orgán v následném řízení) stanovisko EIA?
			
			samozřejmě				NE

pokud NE, uveďte prosím podrobnosti
Např.: stanovisko doporučilo překonat NPR na estakádě, aby nedošlo k zasypání tůní se žábronožkami. Okresní úřad Nymburk povolil umístění stavby na násypu.

Příloha:

Uveďte prosím  podle vzoru následujícího formuláře údaje o jednom či více konkrétním procesu EIA, jehož se Vaše sdružení  účastnilo (může jít i o posuzování podle nového zákona):

1. Druh záměru  (zařazení podle příloh) kategorie II bod 10.6. z. 100/2001

2. Posuzující orgán: a)  Ministerstvo životního prostředí
     b) krajský úřad 
     c) okresní úřad	

3 .Projednávaly se v procesu EIA varianty ? 

							NE

Pokud ANO, byly varianty podle vašeho názoru posuzovány řádně (např. zda šlo o reálně uskutečnitelné varianty, zda byly rozpracovány do stejných detailů, zda byly srovnány objektivně)?
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

Pokud NE (varianty vůbec nebyly projednávány), požadovali jste zpracování variant ?

Proces skončil ve zjišťovacím řízení						

4. Vypořádali se zpracovatelé dokumentace, posudku, popř.  úřady s vašimi námitkami k vaší spokojenosti?

									NE

pokud NE,  proč?
Vůbec se krajský úřad nezabýval připomínkami veřejnosti, zjevně je ani nečetl.

5. Jaké stanovisko k záměru zaujala dotčená obec (dotčené obce)? Jak aktivně v procesu EIA vystupovala (vystupovaly)? Měla zájem o spolupráci s vaším sdružením? 
Odbor životního prostředí upozornil Krajský úřad na nedostatky z hlediska ochrany přírody. Kraj to vyjádření použil jen k tomu, aby odboru životního prostředí doporučil, aby ožp MmHK nařídil provedení biologického hodnocení.
Město HK zásadně nespolupracuje s ekologickými iniciativami.

6. Jaké bylo výsledné stanovisko posuzujícího orgánu? 
Žádné - závěr zjišťovacího řízení zněl - procesu EIA ten záměr nebude podroben (zároveň ale kraj napsal, že je vhodné nechat vypracovat biologické hodnocení).

7. Respektoval stavební úřad (popř. jiný orgán v následném řízení) stanovisko EIA?
			
bezpředmětná otázka							

pokud NE, uveďte prosím podrobnosti
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

Příloha:

Uveďte prosím  podle vzoru následujícího formuláře údaje o jednom či více konkrétním procesu EIA, jehož se Vaše sdružení  účastnilo (může jít i o posuzování podle nového zákona):

1. Druh záměru  (zařazení podle příloh) kategorie II, bod 1.5.

2. Posuzující orgán: a)  Ministerstvo životního prostředí
     b) krajský úřad 
     c) okresní úřad	

3 .Projednávaly se v procesu EIA varianty ? 

									NE

Pokud ANO, byly varianty podle vašeho názoru posuzovány řádně (např. zda šlo o reálně uskutečnitelné varianty, zda byly rozpracovány do stejných detailů, zda byly srovnány objektivně)?
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

Pokud NE (varianty vůbec nebyly projednávány), požadovali jste zpracování variant ?

							NE

4. Vypořádali se zpracovatelé dokumentace, posudku, popř.  úřady s vašimi námitkami k vaší spokojenosti?

									NE

pokud NE,  proč?
Kraj nevypořádal ani jednu jedinou připomínku ani jednoho jediného člověka či úřadu.

5. Jaké stanovisko k záměru zaujala dotčená obec (dotčené obce)? Jak aktivně v procesu EIA vystupovala (vystupovaly)? Měla zájem o spolupráci s vaším sdružením? 
Nijaký. Ne.

6. Jaké bylo výsledné stanovisko posuzujícího orgánu? 
Že záměr nebude podroben posuzování vlivů na ŽP.

7. Respektoval stavební úřad (popř. jiný orgán v následném řízení) stanovisko EIA?
			
bezpředmětné

pokud NE, uveďte prosím podrobnosti
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

Příloha:

Uveďte prosím  podle vzoru následujícího formuláře údaje o jednom či více konkrétním procesu EIA, jehož se Vaše sdružení  účastnilo (může jít i o posuzování podle nového zákona):

1. Druh záměru  (zařazení podle příloh) příloha 1 bod 4.1.

2. Posuzující orgán: a)  Ministerstvo životního prostředí
     b) krajský úřad 
     c) okresní úřad	

3 .Projednávaly se v procesu EIA varianty ? 

ANO					

Pokud ANO, byly varianty podle vašeho názoru posuzovány řádně (např. zda šlo o reálně uskutečnitelné varianty, zda byly rozpracovány do stejných detailů, zda byly srovnány objektivně)?
Na plochu, která byla Ronalem předložena jako varianta vůči umístění slévárny hliníku v blízkosti obytné zástavby, by se Ronal ani nevešel.
Jiné varianty Ronal odmítl předložit.

Pokud NE (varianty vůbec nebyly projednávány), požadovali jste zpracování variant ?

ANO							

4. Vypořádali se zpracovatelé dokumentace, posudku, popř.  úřady s vašimi námitkami k vaší spokojenosti?

									NE

pokud NE,  proč?
MŽP na stížnost sdružení Stop Ronal 
Dokumentace EIA neobsahovala dopady stavby (rozptylovou studii hliníku) na okolní obytnou zástavbu ani na plánovanou okolní obytnou zástavbu (která má být dle územního plánu těsně u Ronalu - je nutné podotknout, že zatímco závazná část územního plánu umístění Ronalu vylučuje, vyhláška vyhlašující závaznou část územního plánu umístění Ronalu umožňuje - je rozpor mezi vyhláškou a závaznou částí územního plánu).

5. Jaké stanovisko k záměru zaujala dotčená obec (dotčené obce)? Jak aktivně v procesu EIA vystupovala (vystupovaly)? Měla zájem o spolupráci s vaším sdružením? 
Kladné.
Ne

6. Jaké bylo výsledné stanovisko posuzujícího orgánu? 
Proces dosud neskončil, protože posudek EIA se vytváří již 10 měsíců.

7. Respektoval stavební úřad (popř. jiný orgán v následném řízení) stanovisko EIA?

pokud NE, uveďte prosím podrobnosti
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..
…………………………………………………………………………………………………..

3. Integrované povolování 

Kapitola integrované povolování, která byla obsažena v původní verzi návrhu Kodexu (z poslední byla vypuštěna)  se zabývala  zejména některými aspekty při povolování průmyslových staveb, které mají největší dopad na životní prostředí. I v tomto případě jde o natolik závažnou oblast, v níž navíc byla aktuálně přijata nová právní úprava (viz níže), že jsme si ji zvolili jako jedno z témat na nějž bychom rádi znali Vaše názory.  

Návrh této kapitoly Kodexu původně obecně upravoval  principy  fungování dotčených orgánů státní správy v povolovacích řízeních. Dotčené orgány státní správy jsou orgány vydávající v těchto řízeních vyjádření, stanoviska, souhlasy a posudky k danému záměru (orgány ochrany přírody, památkové péče, ochrany veřejného zdraví – hygienici, ochrany ovzduší, vodohospodářské orgány ad.). Dále se pak zabýval  otázkami, jež se přímo  týkají tzv. integrované prevence a omezování znečištění  (angl. IPPC), která je nově  upravena zákonem č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci). 

Tento zákon zavádí pro vybrané velké průmyslové stavby odlišný režim jejich povolování z hlediska ochrany životního prostředí, který spočívá v  posuzování ekologických aspektů záměru v jednom samostatném (”integrovaném”)  správním řízení,  a tedy v  integrací povolujících a souhlasných rozhodnutí dotčených orgánů státní správy do jediného, integrovaného povolení. V tomto povolení mají být  pro dané zařízení stanoveny závazné podmínky provozu (emisní limity apod.), které vycházejí z poznatků o nejlepších dostupných technologiích v daném odvětví.

1. Zajišťují dotčené orgány státní správy (tj. orgány vydávající vyjádření, stanoviska, souhlasy, posudky apod.) dostatečně v územním, stavebním aj. povolujících řízeních ochranu zájmů, které mají chránit na základě zvláštních právních předpisů?  

									NE

Domníváte-li, že NE:

Jakým způsobem by měla být řešena selhání dotčených orgánů státní správy (vydávání souhlasných stanovisek i k zcela zjevně nezákonnému záměru, chybějící kontrola dodržování stanovených podmínek pro realizaci záměru apod.)?

Je potřeba zajistit, aby veřejnost měla opravné prostředky proti nečinnosti DOSS.
Druhá varianta je zrušit institut DOSS.

2. Domníváte se, že nahrazení dílčích rozhodnutí jednotlivých dotčených orgánů jediným ”integrovaným povolením” je z hlediska ochrany životního prostředí vhodné ?

ANO									

Případně prosím rozveďte, ve kterých případech a za jakých podmínek.

Ve všech případech. Je však potřeba zajistit odborné posudky týkající se všech řešených otázek.

3. Měla by se podle Vašeho názoru integrace týkat i následujících souhlasů, vyžadovaných podle současných předpisů před vydáním územního rozhodnutí ?

-	souhlas s odnětím půdy ze zemědělského půdního fondu					  ANO         
-	souhlas s odnětím pozemků z  plnění funkcí lesa					  ANO         
-	souhlas s umístěním velkého či středního zdroje znečišťování ovzduší			  ANO         
-	souhlas s nakládáním s nebezpečnými odpady						  ANO         
-	souhlas ke kácení dřevin								  ANO         
-	souhlas se zásahem do krajinného rázu							  ANO         
-	souhlas se zásahem do významného krajinného prvku					  ANO         
-	výjimka z ochrany zvláště chráněných druhů rostlin, živočichů a památných stromů 	  ANO         NE
-	výjimka ze zákazů ve zvláště chráněných územích 					  ANO         NE

Jaká další rozhodnutí dotčených orgánů  by podle Vašeho názoru měla být v každém případě vydávána samostatně?
Všechna ostatní kromě udělování výjimek.

4. Měla by být stanoviska dotčených orgánů státní správy v řízení o vydání integrovaného povolení závazná? 

									NE

5. Integrované povolení by podle Vašeho názoru  mělo být vydáváno (zaškrtněte prosím jen jednu variantu):
-    před procesem posuzování vlivů na životní prostředí
-    před územním řízením
-    před stavebním řízením
-    před kolaudačním řízením
              -    samostatně (nezávisle na řízení o povolení stavby /činnosti)

6. Účastníkem řízení o vydání integrovaného povolení podle vás by měly být mj. (zaškrtněte libovolný počet variant):
-   obce
-   občanská sdružení
-   vlastníci dotčených pozemků a staveb
-   kdo další? — navrhněte
kdokoliv z veřejnosti

7. Zlepší podle Vašeho názoru  uplatňování zákona o integrované prevenci a omezování znečištění významně stav životního prostředí v ČR ? 
	
ANO									NE

Pokud ANO, v čem a jak?
Pokud NE, v čem spatřujete hlavní nedostatky schváleného zákona?

8. Další komentáře, poznámky, nápady vztahující se k tomuto tématu

4. Účast veřejnosti 

Návrh ”Kodexu” neobsahuje samostatnou část, zaměřující se přímo na problematiku účasti veřejnosti na rozhodování. Účast veřejnosti je uvedena jako jeden ze základních principů práva životního prostředí v kapitole č.  III. návrhu  Nejvíce se této otázky týká kapitola č. VII. – Povolování v ochraně životního prostředí. Zde se mj. uvádí, že řízení ve věcech ochrany životního prostředí mají být veřejná, což má být zajištěno svobodným přístupem veřejnosti ke všem informacím o řízeních (a jejich aktivním zveřejňováním ze strany úřadů) a ”poskytnutím postavení účastníka řízení nevládním organizacím”. Dále  se dílčími aspekty účasti veřejnosti zabývají rovněž kapitoly č.  IV. (Environmentální plánování – viz níže), X. (Přezkoumávání správních rozhodnutí nezávislými tribunály) a  XIII. (Přístup k informacím o životním prostředí). Podrobnější návrh  úpravy podmínek a postavení nevládních organizací ve správních řízeních není v rámci ”Kodexu” zatím k dispozici.

Obecně je  z hlediska nevládních organizací účast veřejnosti samozřejmě klíčovou oblastí právní úpravy ochrany životního prostředí. Jak pravděpodobně víte, v současné době  platný právní řádu umožňuje několik různých forem účasti veřejnosti na rozhodování a dalších činnostech úřadů, významných z hlediska životního prostředí. Úprava provedena několika různými právními předpisy (zejm. zákon o ochraně přírody a krajiny, zákon o posuzování vlivů na životní prostředí, stavební zákon,  zákon o vodách) a není jednotná pro celou oblast ochrany životního prostředí. Pro účast veřejnosti mají  velký význam i další právní předpisy, které nepatří přímo do oblasti do práva životního prostředí – na prvním místě správní řád. Možnosti účasti veřejnosti samozřejmě souvisejí s úpravou dalších oblastí – zejména s právem  na informace a na soudní ochranu.

Ač neexistuje jednotná úprava, lze vcelku jednoznačně rozlišit dvě základní  formy účasti veřejnosti:
1. ”Konzultativní účast”.  Typickými  příklady jsou účast v procesu EIA a na pořizování územních plánu (příp. dalších plánovacích dokumentů). Typické pro tuto formu účasti je, že na jedné straně umožňuje vesměs širokému okruhu subjektů ( resp. často každému) právo na informace o připravovaných záměrech a právo na uplatnění připomínek;  na druhé straně nedává možnost efektivně a úspěšně se bránit proti nesprávnému, resp. nezákonnému výsledku celého procesu.

2. ”Plnoprávná účast”. Jde především o možnost účasti v ”povolovacích” správních řízeních (řízení podle stavebního a  horního zákona,  zákona o ochraně přírody, o vodách, ovzduší atd.), případně o možnost podat návrh na soudní přezkum úředního rozhodnutí ve věcech ochrany životního prostředí. Tuto možnost zákony obecně (jak v ČR, tak v zahraničí) přiznávají pouze určitému (různě  vymezenému) okruhu subjektů; na druhé straně je spojena s alespoň teoretickou možností efektivní obrany proti nesprávným a nezákonným rozhodnutím, poškozujícím životní prostředí.

Domníváme se, že obě z výše uvedených forem mají v právu ochrany životního prostředí své nezastupitelné míso; pro některé oblasti je vhodnější první, pro jiné druhá z nich. Považujeme však za nutné upozornit na skutečnost, že v českém právu se v poslední době objevují tendence k jednoznačné preferenci ”konzultativní” formy a k omezení účasti ”plnoprávné”. Příkladem může být návrh nového správního řádu, věcný záměr nového stavebního zákona či výsledná podoba nového zákona o posuzování vlivů na životní prostředí.

I. Obecné hodnocení možností účasti veřejnosti podle stávající právní úpravy

1. Jaké z následujících forem účasti na správě věcí veřejných  se vaše organizace účastnila ?

a) připomínky k dokumentaci EIA, účast na veřejném projednání EIA

b) připomínky k územně plánovací dokumentaci, účast na veřejném projednávání konceptu územního plánu

c) účast ve správním řízení vedeném orgány ochrany přírody a krajiny 1

d) účast ve správním řízení o umisťování a povolování staveb a činností (podle stavebního, horního, vodního  zákona  apod.)       1

e) soudní přezkum rozhodnutí správních úřadů (správní žaloba, případně ústavní stížnost) 2

f) místní referendum 3

g) jiné (vypište prosím jaké)

2. Jak hodnotíte efektivitu  výše uvedených  forem účasti veřejnosti  z hlediska  ochrany životního prostředí ? Uveďte  v pořadí podle toho, které považujete za nejúčinnější (nebo připište čísla k výčtu v předchozí otázce). Pořadí prosím stručně odůvodněte. 

Smysl mají jen instituty, kdy jsou opravné prostředky - bez nich se může veřejnost jenom vypovídat (aniž by něco ovlivnila) a referendum.
Soudní přezkum je opravným prostředkem vůči rozhodnutím. Nelze jej tedy chápat jako samostatnou formu účasti veřejnosti. 

V řízeních vedených orgány ochrany přírody (až na okresní úřad Hradec Králové) může veřejnost používat odborné argumenty, v řízeních vedených stavebním úřadem pak může veřejnost zajistit, aby se řízení orgánů ochrany přírody skutečně konala (upozorňováním na neúplnost podkladu pro rozhodnutí) - toto je prostředek, jak může veřejnost se bránit v případech, kdy na základě ústní dohody (či úplatku) orgán ochrany přírody se vyhýbá zahájení správního řízení tvrzením, že "krajinný ráz nebude dotčen", "zájmy ochrany přírody a krajiny nebudou dotčeny", "VKP nebudou dotčeny", atd. Proto je účast v řízeních vedených stavebním úřadem stejně důležitá, jako účast v podmiňujících řízeních.
Navíc žaloba proti územnímu rozhodnutí (či stavebnímu povolení) je jediným způsobem, jak dnes může veřejnost nechat přezkoumat nezákonné rozhodnutí orgánu ochrany přírody.

3. Ve kterých případech mají podle Vašeho názoru lidé, dotčení škodlivými důsledky povolovaných staveb, činností atd., resp. veřejnost vůbec, nedostatečné  možnosti hájit svá práva a životní prostředí ? 

V případech, kdy se nevede vůbec žádné správní řízení, nebo kdy se vedou taková správní řízení, ze kterých je zákonem veřejnost úplně vyloučena.

4.a.  Která ustanovení současné právní úpravy účasti veřejnosti je podle vašeho názoru nezbytné zachovat? 

§ 70 ZOPK (ale opravit počítání lhůty)
§ 115 vodního zákona

ustanovení správního řádu
§ 4, § 3, § 9, § 18 odst. 1 3, § 19 odst 1 2 3, § 21 odst. 2, § 22, § 32 odst. 1, § 33 odst. 2, § 46, § 47, § 53, § 54 odst. 1 3, § 56, § 57, § 58 odst. 1, § 59, § 60, § 61 (změna terminologie), § 62 odst. 1, § 63, § 64 odst. 4, § 65 odst. 1 (doplnit právo na odpověď na podnět + lhůtu pro vyřízení podnětu + opravný prostředek proti nečinnosti či nesprávnému vyřízení podnětu), § 65 odst 2 věta první, § 68 odst. 2.

Je třeba doplnit kompetenci vedoucího správního orgánu přezkoumat zákonnost svého vlastního rozhodnutí a zrušit je pro nezákonnost.

4. b. Jaké formy účasti veřejnosti podle vašeho názoru v českém právu životního prostředí nejvíce schází a proč? 

II. Zajištění informovanosti o zásazích do životního prostředí

1. Mají podle vašich zkušeností občané dostatečné možnosti získávat informace o připravovaných zásazích do životního prostředí a souvisejících správních řízeních?

									NE

2. Jaká je  podle vašeho názoru nejúčinnější forma informování veřejnosti o těchto zásazích a řízeních? (prosím zaškrtněte, případně očíslujte podle důležitosti) 
a)	osobní informace od pracovníků úřadu 5
b)	úřední deska 4
c)	obecní tisk 3 či 1 (teoreticky dobrý způsob, prakticky jej novináři neumožňují)
d)	místní rozhlas 1
e)	využívání formálních možností daných zákony o právu na informace a dalšími předpisy (§ 70 zákona č. 114/1992 Sb.)  2?
f)	informační činnost nevládních organizací 1
g)	informační deska na místě (přístupové cestě) chystaného záměru 6
h)	jiná forma (prosím vypište jaká)
internet 6

3. Jakými způsoby získáváte informace o zahajovaných řízeních nejčastěji vy (vaše sdružení)?
U kácení stromů nalezením pokáceného stromu,
u ostatních § 70 ZOPK, úřední deska nebo náhodná informace.

4. Má vaše občanské sdružení podánu žádost podle § 70 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny

ANO									

Pokud ANO, jste spokojeni s tím, jakým způsobem vás úřady informují o zahajovaných správních řízeních?  

a)	naprosto
b)	v podstatě ano, dochází jen k drobným pochybením
c)	nejsme příliš spokojeni, úřady se často dopouštějí chyb 
d)	úřady většinou svou informační povinnost záměrně ignorují
e)	úřady o své informační povinnosti pravděpodobně vůbec nevědí
f)	jiná odpověď:

Měla by se nějak změnit stávající právní úprava v oblasti informování o zahajovaných správních řízeních?

ANO									

 Pokud ANO, jak? 
Do odst. 3 § 70 dát místo "od zahájení řízení" slova "od obdržení informace". 

Zavést informační povinnost i u ostatních řízení o jednotlivých složkách žp a všech řízeních dle stavebního zákona doručené do vlastních rukou.
Zavést opravné prostředky proti nečinnosti úřadu spočívající v neinformování sdružení o řízeních a zásazích.

5. Je podle  vašeho názoru  dostatečně zajištěno právo veřejnosti na přístup k informacím, obsaženým v úředních spisech? 

									NE

Pokud NE v čem podle vašeho názoru spočívají hlavní  nedostatky?
Neochota úředníků + špatná formulace § 23 odst. 2 správního řádu a § 133 stavebního zákona.

a)	nedostatečná a nejasná právní úprava
b)	neochota úředníků dodržovat zákony
c)	nedostatečná obeznámenost veřejnosti s rozsahem práva na informace
d)	technické potíže úřadů
e)	jiné příčiny (prosím vypište) 

6.  Jsou  úřady podle vašich zkušeností ochotny pořizovat  ze spisů kopie?

a)	ano, každému kdo o to požádá
b)	ano, ale pouze účastníkům řízení
c)	pouze v některých případech – podle uvážení úředníka
d)	často ani účastníkům řízení (trvají na tom, že  účastníci mají právo pořizovat si opisy a výpisy)
e)	jiná odpověď

Podrobnější komentář:

Viz např. okú Nymburk referát regionálního rozvoje.

III. Účast veřejnosti ve  správních řízeních, ovlivňujících životní prostředí a soudní přezkum
  
1. Setkali jste se někdy s následujícími postupy správních úřadů: 

a) nezahájení správního řízení v případě, že k tomu byly ze zákona povinny? x
b) odmítnutí přiznání účastníka řízení občanskému řízení, které splnilo zákonem stanovené podmínky pro účastenství? x
c) nezákonné vyloučení účastníka z řízení x
d) neumožnění seznámit se se všemi podklady pro rozhodnutí (utajení či odmítnutí dokumentů ze spisu) x
e) nedoručování důležitých písemností x
f) nedostatečná lhůta pro vyjádření stanovisek a připomínek (dva dny v případě dálnice D11 přes NPR Libický luh)
g) odmítání přijetí (zaprotokolování) některých připomínek a námitek (”vy se smíte vyjadřovat jen k ochraně životního prostředí!”) 
h) nezabývání se argumenty účastníků (nedostatečné odůvodnění  rozhodnutí)  x
i) nezákonné odmítnutí odvolání (např. pro ”předčasnost”) jako nepřípustné u 1104
j) nečinnost správního úřadu xxx
k) jiná forma úředních obstrukcí  (prosím popište) 

neinformování o zahájení řízení, xxx

orgán ochrany přírody píše, že krajinný ráz nebude dotčen - tím se vyhýbá řízení dle § 12 ZOPK x

nevyvěšování rozhodnutí, oznámení o zahájení řízení, textu odvolání atd. v případech, kdy se doručuje v řízení vyhláškou na úřední desce x

Okresní úřad Pardubice na úřední desku na své budově dává jen nepatrné promile všech rozhodnutí a oznámení - ve své budově má poschovávané desítky "úředních desek", které nejsou veřejně přístupné 24 hodin denně, na které vyvěšuje svá rozhodnutí a opatření. xxx

Ústní jednání, na která jsou zváni jen někteří účastníci řízení (velmi častý jev). xxx

Výroba falešného protokolu, ve kterém uvedl, že účastník se seznámil se všemi podklady a odmítl se podepsat.

Doplňování spisu druhostupňovým orgánem (když magistrát měl prázdný spis a účastník na to poukazoval, odvolací orgán doplnil spis o podklady, napsal, že ty podklady byly ve spisu už v prvostupňovém řízení, a odvolání zamítl).

Pokud jste se s některými z uvedených postupů setkali  opakovaně, označte  prosím tyto případy ”x”. 

Podrobnější komentáře: 

2. Představuje podle vašeho názoru ústní jednání významný přínos pro kvalitu správního řízení a možnost obhajoby veřejných zájmů?

ANO									

Pokud ANO, proč ?
Pokud je správně udělané, je na něm možnost prodiskutovat problém ze všech stan, vyslechnout si argumenty protistrany a reagovat na ně.

3. Měla by podle vašeho názoru být ústní jednání veřejná? 

a)	ano
b)	ne
c)	jen některá (vypište jaká)

4. Souhlasili byste s uzákoněním tzv. ”žaloby ve veřejném zájmu” v oblasti práva životního prostředí? 

ANO									

Pokud ANO, kdo by měl podle vašeho názoru být oprávněn takovouto žalobu podat (označte prosím všechny odpovědi, s nimiž souhlasíte)

a)	Nejvyšší státní zástupce
b)	Veřejný ochránce práv
c)	vedoucí ústředních státních orgánů (ve své působnosti)
d)	obce (ve věcech týkajících se jejich území)
e)	účastníci správních řízení
f)	nevládní organizace (v oblastech svého působení)
g)	všechny fyzické a právnické osoby
h)	jiné subjekty (které?) - orgány jiného státu v případě, kdy zhoršení životního prostředí se výrazně projeví nebo může výrazně negativně projevit na území toho státu (např. ohledně atomové elektrárny).

Podrobnější komentář (např. za jakých podmínek by měly mít výše uvedené subjekty právo žalobu ve veřejném zájmu podat ?)

IV.
Seznámili jste se s návrhem právní úpravy účasti veřejnosti v návrhu věcného záměru ”Kodexu”? Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte.

Výrazně negativně - paskvil.

Další komentáře, poznámky, nápady

5. Environmentální plánování

IV. kapitola věcného záměru obecné části zákona o životním prostředí (kodexu), ve verzi z března 2001, se jmenuje Environmentální plánování.  Cílem autorů návrhu je shrnout stávající nástroje environmentálního plánování do jednotného, hierarchicky uspořádaného systému, zhruba v této podobě:
a) vrcholným a zastřešujícím institutem enviromentálního plánování má být Státní politika životního prostředí. Kodex by tak právně ukotvil institut, který zde už několik let fakticky existuje,
b) Dále návrh zákona podřizuje jednotnému systému environmentálního plánování ty plánovací činnosti, které jsou již v současné době (nebo v nejbližší době budou) upraveny jednotlivými složkovými předpisy ochrany životního prostředí. Jedná se zejména o:
-  plány povodí,
- lesní hospodářské plány,
- plány péče o chráněná území,
- plány odpadového hospodářství, 
- plány ke snižování emisí. 
Jistou formou environmentálního plánu tohoto typu je podle mého názoru i územní systém ekologické stability.
c) Zcela nově návrh zákona upravuje institut environmentálních plánů obcí a krajů, které mají být pořizovány v přenesené působnosti. Souvislost s nějakým obdobným, v současné době používaným  institutem, který by byl alespoň vzdáleně příbuzný této kategorii environmentálních plánů lze snad vidět v programech rozvoje obcí a krajů (ačkoliv ty se pořizují v samostatné působnosti a jsou zpravidla komplexní – nezabývají se jen problematikou životního prostředí).

I. Funkčnost existujících nástrojů

1. Účastnili jste se někdy vytváření těchto environmentálních plánů?  

a) Státní politika životního prostředí					         NE
b) plán péče o chráněné území 						         NE
c) plány povodí								         NE
d) územní systém ekologické stability					         NE
e) plány odpadového hospodářství						         NE

Pokud ano, byli jste spokojení s prostorem, který má veřejnost při přípravě těchto plánů?

                                                                                                                       NE

komentář:

2. Účastnili jste se někdy přípravy dalších plánovacích dokumentů?
a) územní plán velkého územního celku                                                              ANO      
b) územní plán obce                                                                                             ANO       
c) program rozvoje kraje                                                                                            NE
d) program rozvoje obce                                                                                            NE
e) resortní politika (dopravní, energetická atd.)                                                         NE

Pokud ano, byli jste spokojení s prostorem, který má veřejnost při přípravě těchto plánů?

                     		                                                                    NE

komentář:

3. Označte všechna níže uvedená tvrzení, která  podle vás a na základě vašich zkušeností s účastí na přípravě výše uvedených environmentálních plánů obecně charakterizují  proces jejich pořizování:

a)  jedná se o příliš formální proces
b) veřejnost má sice možnost se v průběhu příprav k plánu vyslovit, nikdo se ale připomínkami vážně nezabývá,
c) je chybou, že schválený plán je nepřezkoumatelný jiným orgánem,
d) veřejnost se k plánu dostane až v příliš pokročilé fázi připravenosti, 
e) informovanost o schválených plánech je nedostatečná – člověk se po nich musí shánět a ještě mu to nechtějí dát,
f) veřejnost nemá téměř žádnou možnost efektivně se zapojit do jejich přípravy,
g) lhůty které má veřejnost k přípravě připomínek jsou naprosto nedostatečné,
h) schválený plán stejně nikdo nebere v potaz, je to jen cár papíru.

další komentář:

4. Argumentovali jste někdy v rámci vaší účasti na vytváření územních plánů  územním systémem ekologické stability nebo jinými, výše uvedenými environmentálními plány, které by měly být jejich podkladem? 

ANO		                                                             NE

Pokud ANO, jaké s tím máte zkušenosti?

a)  ÚSES a jiné environmentální plány jsou bezpodmínečně zapracovávány do nově vytvářených územních plánů.
b)  Na tom,  co je součástí environmentálního plánu typu ÚSES většinou nezáleží, protože  se to do závazné části územního plánu stejně nedostane.
c)   jiná odpověď Například podkladem pro tvorbu územního plánu HK nebyl v počátečních fázích skutečný ÚSES - teprve po veřejném projednání návrhu územního plánu byl dodatečně zakreslen do územního plánu ÚSES (ale ani text ÚP, ani vymezení okolních ploch nebylo změněno tak, aby byla zajištěna funkčnost ÚSES).

další komentář:

II. Nová úprava
1. Domníváte se, že má smysl  vytvářet nový ucelený, hierarchizovaný  systém environmentálních plánů, na jehož vrcholu by byla Státní politika životního prostředí a jí podřízené by byly ostatní plánovací nástroje? Označte prosím jednu odpověď s níž nejvíce souhlasíte, případně vyjádřete Váš názor vlastními slovy:

a)  jednalo by se o jednoznačný posun vpřed, něco takového v našem systému ochrany životního prostředí chybí.

b)  je to dobrý nápad, ale nebude v silách nevládních organizací efektivně se účastnit dalších procesů, když nestíhají využívat plně stávajících nástrojů.

c)  je to jen zbytečná byrokracie navíc, lepší by bylo ”ozelenit” stávající územní plány.

d)  jiná odpověď:

další komentář:

 

2. Účastnilo by se vaše sdružení přípravy environmentálního plánu obce nebo kraje, který má být v kodexu nově upraven?

                                                                                                    NE

komentář:

3.  Jaké základní náležitosti by podle vám měl takový plán obsahovat?

komentář:

4. Seznámili jste se s návrhem právní úpravy environmentálního plánování v návrhu věcného záměru ”Kodexu”? Pokud ano, jak tento návrh hodnotíte?

Jako ostatní části Kodexu.

5. Další komentáře, poznámky, nápady vztahující se k tomuto tématu